Konsolidovaná tretia, štvrtá a piata periodická správa Slovenskej republiky o implementácii Dohovoru o právach dieťaťa

Úvod 
1.	Slovenská republika sa stala zmluvnou stranou Dohovoru OSN o právach dieťaťa (ďalej len „Dohovor“) v dôsledku sukcesie dňa 28. mája 1993 s účinnosťou od 1. januára 1993. Východiskovú správu Slovenskej republiky k dohovoru prerokoval Výbor OSN pre práva dieťaťa (ďalej len „Výbor“) na 25. zasadnutí výboru v Ženeve dňa 3. októbra 2000. Druhú periodickú správu Slovenskej republiky za obdobie rokov 2001 – 2005 Výbor prerokoval na svojom 1231. a 1232. zasadnutí dňa 22. mája 2007 a na svojom 1255. zasadnutí dňa 8. júna 2007 prijal  Záverečné odporúčania Výboru (ďalej len „záverečné odporúčania“).

2.	Konsolidovanú tretiu, štvrtú a piatu periodickú správu o opatreniach prijatých na zabezpečenie práv uznaných dohovorom a o pokroku, ktorý sa dosiahol pri používaní týchto práv (ďalej ako „správa“) predkladá Slovenská republika podľa článku 44 Dohovoru za obdobie rokov 2007 – 2012. Správu vypracovalo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny  Slovenskej republiky v spolupráci s vecne príslušnými rezortmi, Splnomocnencom vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity, Splnomocnencom vlády Slovenskej republiky pre národnostné menšiny a ďalšími subjektmi pôsobiacimi v oblasti práv dieťaťa. Správa obsahuje v súlade s Usmernením o forme a obsahu pravidelných osobitných správ k dohovoru informácie podľa zoskupení práv určených Výborom a poskytuje osobitné informácie o opatreniach prijatých na vykonanie odporúčaní z predchádzajúcich záverečných odporúčaní.

3.	V hodnotenom období bolo v Slovenskej republike napriek nepopierateľne negatívnym dopadom finančnej krízy prijatých a realizovaných mnoho významných legislatívnych aj nelegislatívnych opatrení vo väčšine oblastí týkajúcich sa života detí a ochrany práv. Zároveň Slovenská republika ratifikovala v júni 2010 Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím spolu s jeho opčným protokolom a  dňa 28. 2. 2012 v Ženeve počas 19. zasadnutia Rady OSN pre ľudské práva podpísala ako jeden z prvých štátov (predsedníčka  vlády Slovenskej republiky) Opčný protokol k Dohovoru o právach dieťaťa o procedúre oznámení, ktorý sa aktuálne pripravuje na ratifikáciu.

I.	Všeobecné opatrenia pre implementáciu
(čl.4,42 a 44 ods. 6 Dohovoru)

4.	Slovenská republika si neuplatnila výhrady k Dohovoru ani k jeho opčným protokolom. Slovenská republika je viazaná okrem Dohovoru aj inými medzinárodnými dohovormi v oblasti ochrany práv dieťaťa. Vo vzťahu k deťom, osobitne vo vzťahu k deťom so zdravotným postihnutím sú významné záväzky vyplývajúce pre Slovenskú republiku z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý Slovenská republika spolu s jeho opčným protokolom ratifikovala v roku 2010. Slovenská republika si k tomuto dohovoru uplatnila výhradu, avšak táto sa nevzťahuje k ničomu, čo by súviselo s deťmi.
5.	Východiskové správy Slovenskej republiky k Opčným protokolom k Dohovoru o právach dieťaťa o účasti detí v ozbrojených konfliktoch (OPAC) a o obchodovaní s deťmi, detskej prostitúcii a detskej pornografii (OPSC) boli predložené Výboru v októbri 2009. Gestorom Opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa o účasti v ozbrojených konfliktoch je Ministerstvo obrany Slovenskej republiky. Gestorom Opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa o obchodovaní s deťmi, detskej prostitúcii a detskej pornografii je Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. Dňa 23. 1. 2013 sa v Ženeve uskutočnilo posudzovanie východiskových správ Slovenskej republiky k obom opčným protokolom. K Opčnému protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa, o predaji detí, detskej prostitúcii a detskej pornografii bola predložená Koalíciou pre deti Alternatívna správa. Na základe Odporúčaní výboru k obom opčným protokolom aktuálne spracovávajú gestori oboch opčných protokolov príslušné implementačné opatrenia.  

Legislatíva
6.	Slovenská republika v rokoch 2009 -2012 významným spôsobom prispela k prijatiu novej medzinárodnej zmluvy – Opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa vytvárajúceho procedúru sťažností (ďalej len „protokol“). Protokol je prvou ľudsko-právnou medzinárodnou zmluvou pri príprave ktorej Slovenská republika zohrala úlohu lídra i koordinátora procesu jeho prípravy. Od roku 2009 viedla Slovenská republika prostredníctvom Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky rokovania o protokole, a predsedalo pracovnej skupine, ktorá pripravovala  protokol a koordinovalo početné súvisiace aktivity vrátane predloženia štyroch rezolúcií na pôde OSN v Ženeve i New Yorku. S prihliadnutím na angažovanosť Slovenskej republiky v procese prípravy protokolu má Slovenská republika záujem na jeho skorej ratifikácii. Aktuálne prebiehajú  procedurálne kroky na zabezpečenie ratifikácie tohto protokolu.

7.	Slovenská republika pri prijímaní a realizovaní všetkých politík ktoré sa dotýkajú, resp. môžu dotýkať detí primárne zohľadňuje osobitne odporúčania Výboru, ako aj všetky doposiaľ vydané komentáre Výboru k jednotlivým článkom Dohovoru a usmernenia Výboru, nakoľko je Dohovor súčasťou právneho poriadku a má prednosť pred vnútroštátnymi právnymi predpismi. Práva dieťaťa obsiahnuté v jednotlivých článkoch dohovoru sú, rovnako ako v predchádzajúcom období, upravené najmä v právnych predpisoch z oblasti vzdelávania, sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti, rodinného práva, občianskeho práva, trestného práva. V hodnotenom období boli výrazným spôsobom reformované právne predpisy upravujúce oblasť vzdelávania a výchovy a Slovenská republika sa v ďalších oblastiach zamerala osobitne na zabezpečenie konzistentnosti právnych úprav z jednotlivých oblastí právneho poriadku. Okrem cieleného prepájania politík na zabezpečovanie práv detí už pri samotnej tvorbe návrhov, sú na zabezpečenie súladu vnútroštátneho právneho poriadku s Dohovorom utvorené podmienky aj prostredníctvom legislatívneho procesu prijímania vnútroštátnej legislatívy - každý všeobecne záväzný právny predpis je podrobený  tzv. vonkajšiemu pripomienkovému konaniu, do ktorého sa môžu zapojiť okrem povinne pripomienkujúcich subjektov aj všetky  inštitúcie ako aj fyzické osoby, zároveň musí byť každý materiál, ktorý sa dotýka práv dieťaťa okrem iného prerokovaný  vo Výbore pre deti a mládež a v Rade vlády Slovenskej republiky Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť. V súlade s odporúčaním Výboru č. 8 a 10  bol v roku 2012 pripravený  návrh rozsiahlych zmien v oblasti trestného práva, cielene zameraných na detské obete  (návrh úpravy podporuje boj proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, obchodovaniu s ľuďmi,  ochranu  obetí obchodovania) – aktuálne je návrh právnych úprav v legislatívnom procese. 

8.	V záujme ochrany maloletých obetí a svedkov trestných činov pred ich sekundárnou viktimizáciou, Trestný poriadok v § 135 upravuje osobitný postup orgánov činných v trestnom konaní, pokiaľ je ako svedok v trestnom konaní vypočúvaná osoba mladšia ako pätnásť rokov o veciach, ktorých oživovanie v pamäti by vzhľadom na jej vek mohlo nepriaznivo ovplyvňovať jej duševný a mravný vývoj.(odporúčanie Výboru č. 10)
Podľa § 136 ods. 1 Trestného poriadku ak je dôvodná obava, že svedok alebo jemu blízka osoba sú pre uvedenie bydliska svedka ohrození, môže sa svedkovi povoliť, aby namiesto bydliska uviedol pracovisko alebo inú adresu, na ktorú sa mu môže doručiť predvolanie. 
Podľa § 136 ods. 2 Trestného poriadku ak je dôvodná obava, že oznámením totožnosti, bydliska, prípadne miesta pobytu svedka je ohrozený jeho život, zdravie, telesná integrita alebo ak také nebezpečenstvo hrozí jemu blízkej osobe, môže sa svedkovi povoliť, aby neuvádzal údaje o svojej osobe. Pred výsluchom svedka, ktorého totožnosť má zostať utajená, vykoná orgán činný v trestnom konaní a súd v záujme ochrany svedka podľa potreby opatrenia, ako sú najmä zmena vzhľadu a hlasu svedka, prípadne vykoná jeho výsluch               s využitím technických zariadení vrátane zariadení určených na prenos zvuku a obrazu. Súhlas na takýto postup dáva predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor.
V zmysle § 46 ods. 8 Trestného poriadku ak orgán činný v trestnom konaní alebo súd zistí, že poškodenému hrozí nebezpečenstvo v súvislosti s pobytom obvineného alebo odsúdeného na slobode, poskytne mu informáciu o tom, že
a) obvinený bol prepustený z väzby alebo z nej ušiel,
b) odsúdený bol prepustený z výkonu trestu odňatia slobody alebo z neho ušiel. 

Poškodený už v prípravnom konaní môže požiadať prokurátora a v konaní pred súdom súd, aby bol o uvedených skutočnostiach informovaný. 

V zmysle § 139 ods. 1 Trestného poriadku ak orgán činný v trestnom konaní alebo súd zistí, že svedkovi hrozí nebezpečenstvo v súvislosti s pobytom obvineného alebo odsúdeného na slobode, poskytne mu informáciu o tom, že
a) obvinený bol prepustený z väzby alebo z nej ušiel,
b) odsúdený bol prepustený z výkonu trestu odňatia slobody alebo z neho ušiel. 
Svedok už v prípravnom konaní môže požiadať prokurátora a v konaní pred súdom súd, aby bol o uvedených skutočnostiach informovaný.
Za významné možno považovať aj ustanovenie § 6 ods. 2 Trestného poriadku, v zmysle ktorého pri poskytovaní informácií sú orgány činné v trestnom konaní a súd oprávnení utajiť tie skutočnosti, ktoré by mohli zmariť alebo sťažiť objasnenie a vyšetrenie veci. Pritom sú povinní dbať na zásadu prezumpcie neviny. Dbajú aj na to, aby nezverejňovali chránené osobné údaje ani skutočnosti súkromného charakteru, najmä rodinného života, obydlia a korešpondencie, ktoré priamo s trestnou činnosťou nesúvisia. Osobitne dbajú na záujmy maloletých, mladistvých a poškodených, ktorých osobné údaje sa nezverejňujú.
Vo vzťahu k uplatňovaniu práv maloletých v trestnom konaní je potrebné spomenúť, že podľa § 9 ods. 1 Občianskeho zákonníka majú maloletí spôsobilosť len na také právne úkony, ktoré sú svojou povahou primerané rozumovej a vôľovej vyspelosti zodpovedajúcej ich veku. 
Ak je poškodená osoba pozbavená spôsobilosti na právne úkony alebo ak je jej spôsobilosť na právne úkony obmedzená, v zmysle § 48 Trestného poriadku vykonáva jej práva jej zákonný zástupca, ktorý môže splnomocniť zastupovaním aj organizáciu na pomoc obetiam trestných činov. 
V prípadoch, v ktorých zákonný zástupca poškodeného nemôže vykonávať svoje práva a je nebezpečenstvo z omeškania, predseda senátu a v prípravnom konaní na návrh prokurátora sudca pre prípravné konanie ustanovia na výkon týchto práv poškodenému opatrovníka.                  V prípade trestných činov spáchaných voči blízkej osobe alebo zverenej osobe, ak je poškodeným maloletá osoba, sa za opatrovníka ustanoví najmä štátny orgán alebo poverený zástupca organizácie na pomoc poškodeným.
Problematika ochrany svedka je čiastočne riešená aj v rámci zákona č. 256/1998 Z. z. o ochrane svedka v znení neskorších predpisov, ktorý upravuje podmienky a postup                          pri poskytovaní ochrany a pomoci ohrozenému svedkovi, chránenému svedkovi a ich blízkym osobám, ktorým v súvislosti so svedeckou výpoveďou alebo poskytnutím dôkazu vzniká nebezpečenstvo ohrozenia života alebo zdravia zo strany osôb páchajúcich zločiny, za ktoré hrozí páchateľovi podľa Trestného zákona trest odňatia slobody na doživotie alebo zločiny, ak boli spáchané organizovanou skupinou, zločineckou skupinou alebo teroristickou skupinou. Ak je ohrozeným svedkom neplnoletá osoba, písomnú ochrannú dohodu v jej mene uzatvárajú jej zákonní zástupcovia. Ak písomnú ochrannú dohodu v mene neplnoletej osoby nemožno uzatvoriť s jej zákonnými zástupcami alebo ak uzatvorenie ochrannej dohody odmietajú a je v záujme tejto osoby, aby bola zaradená do programu ochrany, písomnú ochrannú dohodu uzatvára ohrozený svedok osobne; uzatvorenie takejto ochrannej dohody podlieha predchádzajúcemu schváleniu súdom.  
Ochrana obetí obchodovania s ľuďmi je upravená nariadením ministra vnútra Slovenskej republiky č. 47/2008 o zabezpečení programu podpory a ochrany obetí obchodovania  s ľuďmi v znení nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky č. 170/2010. Program podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi zastrešuje kancelária ministra vnútra Slovenskej republiky. 

Koordinácia, Národný akčný plán

9.	Vláda Slovenskej republiky v novembri 2007 prerokovala Správu o priebehu a výsledkoch prerokovania Druhej periodickej správy Slovenskej republiky o implementácii Dohovoru a o. i. ministerke práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky uložila predložiť na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh Národného akčného plánu pre deti, ktorého súčasťou mal byť návrh na komplexné riešenie inštitucionálneho zabezpečenia ochrany práv detí: 
-	inštitucionalizácia koordinácie politík na ochranu práv detí tak, ako vyplýva z odporúčania Výboru  – Výbor ministrov pre deti, 
-	inštitucionalizácia osobitného, nezávislého mechanizmu prijímania a preskúmavania sťažnosti od detí alebo v ich mene, monitorovania implementácie Dohovoru zodpovedajúci Parížskym zásadám – osobitná inštitúcia ochrany práv detí. 

10.	Národný akčný plán pre deti na roky 2009 -2012 schválila vláda Slovenskej republiky v januári 2009. Národný akčný plán vychádzal z dôsledného prehodnotenia a výstupov Národného akčného pánu 2002  -2004. Na jeho príprave sa podieľali tímy odborníkov podľa zoskupení práv určených Výborom. Úlohy tohto plánu, vychádzajúce zo záverečných odporúčaní Výboru, boli zamerané predovšetkým na oblasť koordinácie politík a nezávislých mechanizmov na ochranu práv dieťaťa, vzdelania, výchovy, voľného času a kultúrnych aktivít, deti a rodinu, rodinného prostredia a náhradnej starostlivosti, zdravia, zdravotnej starostlivosti a výživy detí, sociálnych a iných opatrení na zvyšovanie  životnej úrovne detí a ich rodín a na osobitné ochranné opatrenia. (Odporúčanie č. 14  Výboru) 

11.	Aktuálne je v Slovenskej republike v platnosti  nový Národný akčný plán pre deti na roky 2013 -2017. V súlade s požiadavkou Výboru, podľa ktorej má akčný plán vychádzať z dôveryhodného hodnotenia realizácie predchádzajúceho akčného plánu, tvorí súhrnný odpočet plnenia úloh Národného akčného plánu pre deti na roky 2009 - 2012 súčasť nového Národného akčného plánu pre deti na roky 2013 - 2017 ako jeho príloha. Prípravu nového Národného akčného plánu pre deti na roky 2013 - 2017 realizoval Výbor pre deti a mládež pričom aktivity plánu sú priamo previazané na jednotlivé ustanovenia Dohovoru a jeho opčných protokolov, na Záverečné odporúčania Výboru k Východiskovej a k Druhej periodickej správe Slovenskej republiky o opatreniach prijatých na plnenie záväzkov vyplývajúcich z Dohovoru a ďalšie odporúčané zdroje, ktoré korešpondujú so zámerom Národného akčného plánu pre deti (špecifické ľudsko-právne štandardy Rady Európy, usmernenia Európskej únie a pod.). Do prípravy Národného akčného plánu pre deti sa intenzívne zapojili aj zástupcovia mimovládneho sektora združení v Koalícii pre deti. Monitoring pokroku v zadefinovaných oblastiach bude zabezpečovaný priebežným sledovaním a vyhodnocovaním plnenia úloh Národného akčného plánu pre deti na roky 2013  - 2017 Výborom pre deti a mládež, vrátane priameho zapojenia cieľovej skupiny prostredníctvom mechanizmu participácie detí a mladých ľudí Výboru pre deti a mládež. Dôležitým komponentom monitorujúceho mechanizmu zostáva i naďalej verejná kontrola a zapojenie nezávislých ľudsko-právnych inštitúcií.

12.	Novým prvkom v príprave Národného akčného plánu pre deti na roky 2013 - 2017 bolo priame zapojenie detí a mladých ľudí ako dotknutej cieľovej skupiny prostredníctvom kvalitatívneho prieskumu v skupine detí vo veku 11 -15 rokov uskutočneného v spolupráci so Slovenským výborom pre UNICEF. Výstupy kvalitatívneho prieskumu „Deti o svojich  právach  - kvalitatívna sonda do života detí v Slovenskej republike“ boli použité ako jedno z východísk formulovania úloh Národného akčného plánu pre deti na roky 2013 -  2017 a tvoria súčasť akčného plánu ako jeho príloha. 

13.	Ďalším významným dokumentom je Národný akčný plán  rodovej rovnosti na roky 2010 – 2013, ktorý zdôrazňuje, že najvýraznejším negatívnym dopadom rodovej nerovnosti v uvedených oblastiach je diskriminácia žien. V predmetnom materiáli  sa upriamuje pozornosť na zefektívnenie a skvalitnenie systému prevencie a eliminácie diskriminácie a násilia vo všetkých jeho formách a súvislostiach. Súčasťou prijatého materiálu je aktivita / odporúčanie, ktoré navrhuje zabezpečenie prostredníctvom krajských poradensko-intervenčných centier poradenstvo pre ženy zažívajúce násilie a ich deti, pre obete domáceho násilia a rodovo citlivé odborné vedenie a supervíziu pracovníčok a pracovníkov krízových intervenčných centier v spolupráci s mimovládnymi organizáciami. 

14.	Súčasne so schválením Národného akčného plánu pre deti na roky 2009 - 2012 zriadila vláda Slovenskej republiky Výbor ministrov pre deti ako svoj poradný, koordinačný, kontrolný a iniciatívny orgán vo veciach práv dieťaťa  a výkonu práv dieťaťa, poverený sledovať priebežné plnenie úloh Národného akčného plánu pre deti na roky 2009 - 2012, vypracúvať jeho aktualizáciu a odpočet plnenia. V priebehu rokov 2011 a 2012 bola uskutočnená transformácia poradných orgánov vlády Slovenskej republiky. V roku 2011 bola zriadená Rada vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť, došlo k zrušeniu Výboru ministrov pre deti a úlohy Výboru ministrov pre deti prevzal novo kreovaný Výbor pre deti a mládež. Kontinuitu fungovania Výboru pre deti a mládež v štruktúre Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť potvrdila vláda Slovenskej republiky v júni 2012. Jednou zo základných úloh Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť je zabezpečenie koordinácie politík v oblasti ľudských práv. Predsedom rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť je podpredseda vlády Slovenskej republiky a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí, rada má širokospektrálne členské zastúpenie. V rámci Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť pôsobia Výbory pre jednotlivé oblasti ľudsko-právnych politík,výbory zriaďuje vláda Slovenskej republiky a zásadné stanoviská výborov sú pre Radu vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť záväzné. Predsedom Výboru pre deti a mládež je minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky,  sekretariát tohto výboru je organizačne začlenený do štruktúry ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Výbor má dvoch podpredsedov z prostredia mimo štátnej a verejnej správy, členovia výboru sú reprezentanti štátnej správy, samosprávy, nezávislých inštitúcií, mimovládneho sektoru, pričom prevažná väčšina členov je z prostredia mimo štátnej správy. (odporúčanie 12 Výboru )

15.	Nositeľom zodpovednosti za koordináciu vykonávania Dohovoru a jeho opčných protokolov bol Výbor ministrov pre deti. V nadväznosti na transformáciu poradných orgánov vlády Slovenskej republiky v roku 2011 a 2012, kedy došlo k zániku Výboru ministrov pre deti, boli koordinačné funkcie výboru prenesené na Radu vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť. Podporne, formou prípravy, sledovania plnenia a aktualizácie Národného akčného plánu pre deti, pôsobí v tejto otázke Výbor pre deti a mládež. Vzhľadom na zmenený charakter pôsobnosti oboch orgánov (Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť a Výboru ministrov pre deti), bude otázka ústredného nositeľa zodpovednosti za koordináciu vykonávania Dohovoru a jeho opčných protokolov predmetom riešenia v nasledujúcom období (osobitne v kontexte pripravovanej Celoštátnej stratégie ochrany a podpory ľudských práv v Slovenskej republike – september 2013). (Odporúčanie č. 11 a  12Výboru)

Nezávislé monitorovanie

16.	Slovenská republika nemá doposiaľ zavedený inštitút nezávislého mechanizmu prijímania a preskúmavania sťažnosti od detí alebo v ich mene, monitorovania implementácie Dohovoru zodpovedajúci Parížskym zásadám – osobitnú inštitúciu ochrany práv detí. Vzhľadom na veľkosť krajiny a existenciu ústavného inštitútu Verejného ochrancu práv ako aj existenciu Slovenského národného strediska pre ľudské práva bola do roku 2012 zvažovaná  alternatíva začlenenia takéhoto inštitútu do Kancelárie Verejného ochrancu práv. Pod vplyvom  nového Opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa o procedúre oznámení bola na podnet Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky zriadená pracovná skupina (zástupcovia rezortu spravodlivosti, zahraničných vecí a európskych záležitostí  a organizácií pôsobiacich v oblasti ochrany práv detí), ktorá opätovne prehodnotila možnosti riešenia verejnej ochrany práv detí a navrhla riešiť tému ombudsmana detí samostatne, s prihliadnutím na obdobnú potrebu zriadenia nezávislého mechanizmu podľa 
čl. 33 ods. 2 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Aktuálne prebiehajú práce na legislatívnom riešení tejto úlohy, očakáva sa, že pri obhajobe (resp. doplňujúcich písomných odpovediach na otázky  Výboru) bude táto otázka vyriešená.

Alokácia zdrojov

17.	Plnenie úlohy navrhnúť a následne realizovať spôsob sledovania vyčlenených zdrojov štátneho rozpočtu alokovaných na implementáciu ekonomických, sociálnych a kultúrnych práv dieťaťa s osobitným dôrazom na najzraniteľnejšie skupiny detí vrátane rómskych detí obsiahnutej v Národnom akčnom pláne pre deti bolo stanovené s výhľadom do konca roka 2012, pričom s ohľadom na meniacu sa štruktúru zodpovedných subjektov (viacnásobná zmena vlády Slovenskej republiky a transformácia poradných orgánov vlády Slovenskej republiky) nebolo možné úlohu v uvedenom období realizovať. V novo navrhovanom Národnom akčnom pláne pre deti na roky 2013  - 2017 je preto uvedená úloha formulovaná ako jedna zo 4 základných priorít, pričom do identifikácie  mechanizmu sledovania a alokácie zdrojov vynaložených z verejného rozpočtu na ochranu detí a rodín bude zapojená aj samospráva. (Odporúčanie č. 17 a 18 Výboru) 

Zber údajov 

18.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny  Slovenskej republiky a  Regionálne centrum Rozvojového programu OSN pre Európu a Spoločenstvo nezávislých štátov (UNDP) realizuje v rokoch 2010 - 2015 projekt „Štatistické sledovanie životných podmienok vybraných cieľových skupín“,ktorého náplňou je monitorovanie vývoja životných podmienok marginalizovaných rómskych komunít na Slovenskej republike s cieľom poskytnúť dáta a analýzy pre politiky sociálnej inklúzie zamerané na túto znevýhodnenú cieľovú skupinu. Projekt je realizovaný aj v spolupráci s Úradom splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity. Na základe získaných štatistických údajov bude možné lepšie určiť jednotlivé nástroje sociálnej politiky. Projekt je rozčlenený na 6 aktivít  - 3 aktivity kvantitatívnych výberových zisťovaní v teréne, 2 aktivity majú charakter hĺbkových kvalitatívnych výskumov v oblasti životných podmienok a 1 aktivita - vypracovanie syntetickej analýzy vývoja životnej situácie a sociálneho začlenenia marginalizovanej rómskej komunity v priebehu implementácie projektu. V období rokov 2010  - 2012 sa v rámci aktivít realizovalo reprezentatívne kvantitatívne zisťovanie v rómskych domácnostiach v Slovenskej republike (bývanie, vzdelávanie, zdravotný stav, trh práce, materiálna deprivácia, subjektívne vnímanie situácie), sociografické mapovanie koncentrácií rómskych marginalizovaných komunít (ATLAS), ako aj hĺbkový prieskum vybraných aspektov životnej úrovne v segregovanom prostredí (príjmy, výdavky, spotreba, bežné situácie). Úlohou hĺbkových prieskumov bolo prehĺbiť poznatkovú bázu  o vylúčených rómskych komunitách na viacerých dimenziách referujúcich o kvalite života a hĺbke a podobách vylúčenia, hlbšie preniknúť do najvyhranenejších problémov a doplniť chýbajúce informácie za tie oblasti života, na ktoré kvantitatívny dotazníkový prieskum „nestačí“. Pridanou hodnotou týchto hĺbkových šetrení je možnosť doplniť a vylepšiť budúce kvantitatívne zisťovania o také ukazovatele a znaky, ktoré by zlepšili štatistické sledovania životných podmienok vo vylúčených komunitách. Kombináciou výskumných metód by sa malo  dospieť ku komplexnému poznaniu  podmienok života marginalizovaných rómskych komunít, čo by mohlo následne viesť k cielenému a adekvátnemu nastaveniu opatrení a podporných programov smerovaných k prekonaniu dlhodobej exklúzie. Súčasťou aktivít bol aj kvalitatívny výskum „Marginalizované rómske komunity pohľadom pomáhajúcich profesií“, ktorý mapoval situáciu a identifikoval prekážky pri výkone služieb napomáhajúcich sociálnemu začleňovaniu tejto cieľovej skupiny. Dáta z  projektu sa stali kľúčovými podkladmi Stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020.  Európska komisia hodnotí uvedenú stratégiu ako jednu z najlepších, práve kvôli uplatneniu množstva presných indikátorov a dobre vypracovanému rámcu pre monitorovanie a evaluáciu. 

19.	Z hľadiska zberu údajov Ústav informácií a prognóz školstva pravidelne zbiera údaje a  monitoruje realizáciu výchovy a vzdelávania, dodržiavanie ľudských práv v školskom prostredí, ako aj  údaje o systematickej práci s deťmi a mládežou v oblasti neformálneho vzdelávania detí a mládeže, vrátane voľnočasových aktivít a pravidelnej záujmovej činnosti. Dlhodobo sú sledované napr. pravidelná školská dochádzka a počty neospravedlnených vyučovacích hodín z hľadiska druhu a typu škôl, podľa  regiónov Slovenskej republiky , ako aj z hľadiska časového porovnania, pričom realizuje aj analýzy záškoláctva a problémového správania  u žiakov základných škôl a stredných škôl podľa krajov a okresov. 

20.	V Slovenskej republike sa realizujú na účely čiastkových politík podrobné štatistické sledovania a rôzne výskumy. S cieľom odstrániť nedostatky pri zbere etnických dát detí patriacich k národnostným menšinám (odporúčanie 19 a 20) o. i. aj v oblasti sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately riešilo v roku 2008 výskumné pracovisko ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej  republiky úlohu „Návrh systému metód zberu a analýzy etnických údajov o deťoch, ktoré sú príslušníkmi národnostných menšín a pre ktoré sú vykonávané opatrenia sociálnoprávnej ochrany a sociálnej kurately: Implementácia odporúčaní výboru pre práva dieťaťa OSN z 8. júna 2007“. Nakoľko výstupy úlohy jasne deklarujú riziko politiky zberu etnických dát, ktorá nevychádza z vlastnej sebadeklarácie, ani v tejto oblasti nie je aktuálne využívaný etnický zber dát.

Slovenská republika - Obyvateľstvo podľa národností – sčítanie 2011, 2001, 1991 
Bývajúce obyvateľstvo 
národnosť	2011	2001	1991	
4.		abs. 	v % 	abs. 	v % 	abs. 	v % 	
spolu 	5 397 036 	100,0 	5 379 455 	100,0 	5 274 335 	100,0 	
slovenská 	4 352 775 	80,7 	4 614 854 	85,8 	4 519 328 	85,7 	
maďarská 	458 467 	8,5 	520 528 	9,7 	567 296 	10,8 	
rómska 	105 738 	2,0 	89 920 	1,7 	75 802 	1,4 	
česká 	30 367 	0,6 	44 620 	0,8 	52 884 	1,0 	
rusínska 	33 482 	0,6 	24 201 	0,4 	17 197 	0,3 	
ukrajinská 	7 430 	0,1 	10 814 	0,2 	13 281 	0,3 	
nemecká 	4 690 	0,1 	5 405 	0,1 	5 414 	0,1 	
poľská 	3 084 	0,1 	2 602 	0,0 	2 659 	0,1 	
chorvátska 	1 022 	0,0 	890 	0,0 	x 	x 	
Srbská 	698 	0,0 	434 	0,0 	x 	x 	
ruská 	1 997 	0,0 	1 590 	0,0 	1 389 	0,0 	
židovská 	631 	0,0 	218 	0,0 	134 	0,0 	
moravská 	3 286 	0,1 	2 348 	0,0 	6 037 	0,1 	
bulharská 	1 051 	0,0 	1 179 	0,0 	1 400 	0,0 	
ostatné 	9 825 	0,2 	5 350 	0,1 	2 732 	0,1 	
nezistené 	382 493 	7,0 	54 502 	1,0 	8 782 	0,2 	
4.	Zdroj: Štatistický úrad Slovenskej republiky, Sčítanie obyvateľov, domov a bytov, 2011  

Informovanie o Dohovore o právach dieťaťa, Záverečných odporúčaniach Výboru, odborná príprava a zvyšovanie povedomia (Odporúčanie č. 21 -22 Výboru)

21.	Vláda Slovenskej republiky v novembri 2007 prerokovala Správu o priebehu a výsledkoch prerokovania Druhej periodickej správy Slovenskej republiky o implementácii Dohovoru a uložila ministrom, splnomocnenkyni vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity a predsedníčke Štatistického úradu Slovenskej republiky posúdiť záverečné odporúčania a prijať opatrenia na ich implementáciu. 

22.	Dohovor, vrátane verzie Dohovoru v detskej reči spracovanej UNICEF-om, všetky správy k Dohovoru i k opčným protokolom vrátane alternatívnej správy, záverečné odporúčania  Výboru, všeobecné komentáre výboru k článkom dohovoru ako aj  ďalšie relevantné ľudsko-právne dokumenty univerzálneho a regionálneho charakteru sú dostupné a pravidelne aktualizované na webovej stránke Výboru pre deti a mládež. Dbá sa pritom nielen na jazykovú dostupnosť zverejňovaných dokumentov, ale tiež postupné rozširovanie okruhu dokumentov prístupných v jazyku zrozumiteľnom deťom.

23.	Všetky zložky zodpovedných rezortov boli oboznámené s Odporúčaniami výboru a Generálna prokuratúra Slovenskej republiky zaslala Odporúčania výboru všetkým krajským a okresným prokuratúram na jej primerané využitie v právnej praxi aj s požiadavkou o predloženie námetov k posúdeniu záverečných odporúčaní a k prijatiu opatrení na ich implementáciu.

24.	Národný akčný plán pre deti na roky 2013 - 2017 obsahuje konkrétne úlohy cieľom ktorých je dosiahnuť zlepšenie povedomia a informovanosti o Dohovore medzi tvorcami politík, zvýšenie záujmu a znalostí o Dohovore, jeho opčných protokoloch a pochopenia všetkých jeho ustanovení a princípov dospelými a deťmi, ako aj zabezpečenie prístupu k informáciám o Dohovore a súvisiacich dokumentoch s osobitným dôrazom na sprístupnenie informácií deťom  v im zrozumiteľnej podobe. 

25.	Zvyšovanie informovanosti o zásadách a ustanoveniach medzinárodných ľudsko-právnych dokumentov vrátane Dohovoru, realizuje Slovenská republika v hodnotenom období aj prostredníctvom úloh a aktivít, ktoré sú obsiahnuté v Akčných plánoch predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. 

26.	Zabezpečenie širokých znalostí o dohovore a lepšieho porozumenia jednotlivých ustanovení dohovoru ako aj zvyšovanie profesionality výkonu týkajúceho sa detí je cieľom systematického vzdelávania všetkých relevantných profesijných skupín. Uvádzame príklady niektorých aktivít:
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky v spolupráci so zástupcami mimovládnej organizácie Spoločnosti priateľov detí z detských domovov Úsmev ako dar a za účasti Ministerstva práce, sociálnych vecí rodiny Slovenskej republiky každoročne organizuje pravidelné pracovné stretnutia sudcov vybavujúcich agendu maloletých detí, ako aj zástupcov rôznych profesijných skupín osobitne zástupcov orgánov sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately venované oblasti rodinného práva a súvisiacim témam z oblasti práv detí. Na týchto pravidelných pracovných stretnutiach sa okrem iného prerokúvajú podnety pre legislatívne zmeny s cieľom zlepšenia práv detí a napĺňania záväzkov, ktoré SR na seba prevzala ratifikáciou Dohovoru.
Justičná akadémia, vzdelávacia inštitúcia pre rezort spravodlivosti a Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky zabezpečuje vzdelávanie sudcov, prokurátorov, právnych čakateľov prokuratúry, justičných čakateľov a súdnych úradníkov, do vzdelávania sú pravidelne zahrnuté v samostatných cykloch prednášky z rodinného práva. Semináre pre vyšších súdnych úradníkov v sídle krajských súdov prebiehajú okrem iného aj na tému rodinné právo. Oblasť detských práv je zahrnutá aj v štátnych vzdelávacích programoch, ktoré sú základným pedagogickým dokumentom pre stredné odborné školy Policajného zboru. 
Špecializačný študijný program v špecializačnom odbore pediatria obsahuje samostatnú kapitolu na vzdelávanie pre lekárov o právach dieťaťa, vyplývajúcich z Dohovoru a je súčasne kmeňovým vzdelávacím špecializačným programom, na ktorý nadväzujú všetky subšpecializačné študijné programy zamerané na vzdelávanie lekárov na poskytovanie zdravotnej starostlivosti deťom a dorastu. Získanie vedomostí o právach dieťaťa je taktiež zakomponované v študijnom programe pre zdravotnícke povolanie sestra, pôrodná asistentka, zdravotnícky asistent ako aj v ďalších vzdelávacích programoch, napr. ošetrovateľská starostlivosť v komunite. Súčasťou minimálnych štandardov ďalšieho vzdelávania určených pre zdravotníckych  pracovníkov, ktorí prichádzajú pri výkone svojho povolania do kontaktu s deťmi je zahrnutá v obsahu študijných programov aj problematika detí so zdravotným postihnutím.
Do vzdelávacích aktivít bol zapojený aj Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorý zabezpečil v spolupráci s mimovládnymi organizáciami tréning pedagogických pracovníkov vybraných 80 materských škôl v používaní učebnej pomôcky a výchovno-preventívneho programu proti násiliu „Slovenskej republiky srdce na dlani“.
Na prehlbovanie kvalifikácie učiteľov, výchovných poradcov, školských psychológov a psychológov, koordinátorov prevencie, sociálnych pedagógov bola vytvorená metodická príručka „Intervencie pracovníkov pomáhajúcich profesií pri riešení problémov a porúch detí v správaní s dôrazom na rozvíjanie ich sociálno-emocionálnej a morálnej zrelosti“. Metodická príručka obsahuje konkrétne postupy práce a aktivity s deťmi a dospievajúcimi, postupy diagnostiky, intervencií, spolupráce školy a rodiny, možností rozvíjania sociálnych zručností v práci pomáhajúcich profesií, prevencie, rozvoja sociálno-emocionálnej a morálnej zrelosti detí.
V roku 2010 bol akreditovaný vzdelávací program Výchova k ľudským právam v školách, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky vo všetkých svojich výstupoch (tlačové besedy, konferencie a stretnutia aj so zástupcami rodičovskej verejnosti) akcentuje význam výchovy a vzdelávania pre širokú rodičovskú verejnosť, poskytuje všetky relevantné informácie, ktoré podporujú význam vzdelávania a výchovy, na portáli ministerstva, ako aj prostredníctvom portálu www.iedu.sk. Snaha o zvyšovanie povedomia rodičov o význame vzdelávania sa akcentuje v regionálnom školstve aj v rámci pravidelných rodičovských stretnutí a stretnutí ZRPŠ v materských, základných a stredných školách.
Pracovníci orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately priebežne absolvujú rôzne vzdelávacie aktivity zamerané na zvyšovanie profesionality výkonu a tiež aktivity z oblasti práv detí, priebežne sú informovaní dostupnou formou o aktualitách  z oblasti práv detí, napr. osobitne boli oboznámení so Všeobecným komentárom k Článku 12 Dohovoru o právach dieťaťa „Právo dieťaťa byť vypočuté“, problematiku prezentoval člen Výboru OSN pre práva dieťaťa. V hodnotenom období bola pozornosť sústredená na postupné zavádzanie povinnej supervízie výkonu orgánov sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately a zariadení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately akreditovanými supervízormi.
Národné osvetové centrum plní úlohu metodického a vzdelávacieho pracoviska pre rezort kultúry a systematicky realizuje vzdelávanie pracovníkov regionálnych a krajských osvetových stredísk aj v oblasti problematiky detí a mládeže.
Oblasť znalostí o všetkých ustanoveniach Dohovoru a jeho opčných protokolov bola zahrnutá do Plánu vzdelávania zamestnancov Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, a to v rámci prehlbovania kvalifikácie štátnych zamestnancov oddelenia bezpečnosti cestnej premávky ministerstva, ktorých súčasťou činností štátnozamestnaneckého miesta je práca pre deti a s deťmi.
V roku 2011 boli z priorít dotačného programu úradu vlády Slovenskej republiky podporené dva projekty Slovenského výboru UNICEF, a to projekt Povedz mi svoj názor, budem ťa počúvať, ktorého hlavným cieľom bolo začlenenie detských práv do bežného života detí  - poznať, využiť a porozumieť  právu "byť vypočutý" a projekt  Junior Ambasádori pre práva detí. V rámci programu vyškolení mladí dobrovoľníci zorganizujú každý rok približne štyristo 90 minútových interaktívnych stretnutí s približne 6 - 10000 žiakmi ročne v ich triedach vo všetkých regiónoch Slovenskej republiky. Stretnutia boli zamerané na témy práv detí a netradičnou formou približujú deťom poznanie a význam ich práv, ako i z nich vyplývajúcich povinností voči iným.
Projekt Škola priateľská k deťom je postavený na uplatňovaní základných princípov Dohovoru v školskom prostredí. Približne 100 škôl ročne (materské, základné a stredné školy), okrem zaradenia práv detí do školských osnov, oboznámenia ohľadne práv detí ich rodičov, ich participácie na školskom dianí, zmeny prístupu a spôsobu výučby (v zmysle „pre najlepší záujem dieťaťa) preškolí celý školský personál (20 škôl ročne školia priamo zamestnanci UNICEF, pričom školením prejdú všetci zamestnanci vrátane nepedagogického personálu ako kuchárky, školníci, vychovávatelia, upratovačky). Zámerom je docieliť, aby práva detí poznal každý člen školskej komunity, vedel s nimi narábať (ako deti tak i dospelí) a školské prostredie sa tak stalo prístupom všetkých zúčastnených priateľskejšie pre deti. 
Na rozvoj vzájomnej pomoci a podpory medzi deťmi je zameraná Iniciatíva CHIPS opiera sa hlavne o znalosti práv dieťaťa a stavia na skúsenosti, že deti sa so svojimi problémami najčastejšie zdôveria svojim vrstovníkom. Cieľom je preventívne pôsobenie proti negatívnym javom ako sú šikanovanie, závislosti, neschopnosť zvládať učivo, rozvoj zdravého sebavedomia či formovanie životných hodnôt.
Program Linka detskej istoty zastrešuje ako dištančné poradenstvo (detská linka, rodičovská linka, sociálno-právna poradňa, v spolupráci s OZ zodpovedne.sk bezpečnosť na internete  - život detí vo virtuálnom svete), tak aj osobné intervencie a preventívne programy. V rámci svojej dlhoročnej systematickej činnosti, poskytovania konzultácií a poradenstva všetkým volajúcim deťom, ako i pri práci s dospelými (členmi rodiny), ktorí sa na Linku obracajú aplikuje princípy Dohovoru, postupuje na základe uplatňovania práv detí ako i oboznamuje zúčastnených o existencii práv dieťaťa.  
Program CESTA poskytuje služby rodinám, rodičom a deťom, ktoré sa ocitli alebo sú dlhodobo v nepriaznivej životnej situácii – hmotnej a sociálnej núdzi, ktorú už nedokážu riešiť vlastnými silami. Cieľom programov je mobilizácia vlastných – prirodzených zdrojov rodiny, zvyšovanie osobnostných kompetencií jej jednotlivých členov a súčasťou je tiež šírenie informácií o právach dieťaťa. Cieľovou skupinou sú rodiny s deťmi do 18 rokov žijúce na území Bratislavského samosprávneho kraja. 

Spolupráca s neziskovými organizáciami 

27.	V spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti nastal zásadný posun smerom k inštitucionálnemu posilneniu spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti, vrátane mimovládnych organizácií a detských a mládežníckych skupín ako i detí, najmä zavedením paritného princípu zastúpenia organizácií občianskej spoločnosti(,vrátane mimovládnych organizácií a detských a mládežníckych skupín vo Výbore pre deti a mládež). Postavenie mimovládnych organizácií je ďalej posilnené možnosťou prijímať tzv. zásadné stanoviská, ktoré sú adresované priamo vláde Slovenskej republiky, bez možnosti rady vlády Slovenskej republiky do nich zasahovať. (Odporúčanie č. 23 a 24 k druhej periodickej správe)

28.	Zapojenie do plánovania a sledovania vykonávania Dohovoru a jeho opčných protokolov je zabezpečované prostredníctvom prípravy, pravidelného jednoročného vyhodnocovania a aktualizácie Národného akčného plánu pre deti (prijímaného vládou Slovenskej republiky), ktorého gestorom je priamo Výbor pre deti a mládež. 

29.	Pri tvorbe právnych predpisov, metodík, formulovaní strategických a koncepčných zámerov,  ako aj pri realizácii v praxi, najmä v oblasti sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately vrátane náhradnej rodinnej starostlivosti, spolupracujú aj v tomto hodnotenom období  štátne orgány s mimovládnymi organizáciami resp. ich zastrešujúcimi organizáciami, ako sú napr. Asociácia krízových stredísk, Asociácia resocializačných stredísk, Úsmev ako dar, Návrat, PRIMA, Asociácia poradcov a supervízorov, Asociácia vzdelávateľov v sociálnej práci, s akreditovanými subjektmi, ktoré sú zriaďovateľmi neštátnych zariadení  - krízových stredísk, detských domovov a resocializačných stredísk pre drogovo a inak závislých atď. Spolupráca s neštátnymi subjektmi v oblasti sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately sa rozšírila aj na oblasť rodinného práva. 

30.	Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti sa snaží efektívne prepájať verejný sektor a mimovládne neziskové organizácie, vytvárať priestor na spoluprácu a zabezpečiť participáciu mimovládnych neziskových organizácií pri tvorbe dôležitých dokumentov. Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti je podpredsedom Rady vlády SR pre mimovládne neziskové organizácie, kde majú svoje zastúpenie aj platformy mimovládnych neziskových organizácií pôsobiacich v oblastiach týkajúcich sa detí a mládeže. Splnomocnenec vlády pre rozvoj občianskej spoločnosti je zároveň členom Rady vlády pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť, ktorej jedným z výborov je aj Výbor pre deti a mládež. Obe rady vlády plnia funkciu poradného orgánu vlády SR a majú kompetenciu pripravovať a predkladať návrhy odporúčaní.

V rámci tohto zoskupenia sa od štátov, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru požaduje, aby poskytli informácie, či sa vplyv aktivít podnikateľských korporácií (medzi inými ťažobných, farmaceutických, poľnohospodárskych) pravdepodobne ovplyvňujúcich užívanie práv detí hodnotí a či sa prijímajú opatrenia na prešetrovanie, rozhodovanie, nápravu a reguláciu. Sledovanie uvedených parametrov nemá v Slovenskej republike tradíciu a doposiaľ nepodlieha regulácii špecificky zameranej na sledovanie a vyhodnocovanie potenciálnych vplyvov podnikateľských korporácií na užívanie práv dieťaťa. Tento trend má zmeniť novozavedené opatrenie v Národnom akčnom pláne pre deti na roky 2013 -2017, ktorý obsahuje osobitnú úlohu (zároveň reflektujúcu na novoprijatý Všeobecný komentár Výboru OSN pre práva dieťaťa č. 16), s cieľom zabezpečiť rešpektovanie práv dieťaťa v podnikateľskom sektore. Nositeľom úlohy je priamo Výbor pre deti a mládež, úlohou ktorého bude navrhnúť konkrétne opatrenia ich zapracovaním do aktualizácie Národného akčného plánu pre deti najneskôr v roku 2015.

31.	Slovenská republika má vybudovaný širokospektrálny systém podpory neziskových organizácií formou dotácií, dotačná politika rezortov je z dôvodu transparentnosti upravená pre každú oblasť samostatným zákonom s jasne definovanými oblasťami podpory, podmienkami poskytnutia dotácií, výškami dotácií, podrobné informácie o dotáciách sú povinne zo zákona zverejňované na webových sídlach jednotlivých poskytovateľov. Dotačné mechanizmy sú primárne zamerané na podporu aktivít mimovládneho sektora a samosprávy.   

II.	Definícia pojmu „dieťa“
(čl.1 Dohovoru)

32.	Pojem dieťa bol definovaný vo východiskovej správe a v hodnotenom období sa na definícii nič nezmenilo, rovnaká ostáva aj veková hranica 16 - rokov na uzavretie manželstva s povolením súdu pre dievčatá aj chlapcov. 

33.	Vo vzťahu k odporúčaniu 25 a 26 Výboru je potrebné uviesť, že súd môže priznať rodičovské práva a povinnosti vo vzťahu k osobnej starostlivosti o maloleté dieťa aj maloletému rodičovi dieťaťa staršiemu ako 16 rokov na jeho návrh, ak spĺňa predpoklady, že výkon tohto práva zabezpečí v záujme maloletého dieťaťa. 

III.	Všeobecné princípy
(články 2, 3, 6 a 12)

Nediskriminácia

34.	Slovenský právny poriadok nepripúšťa žiadnu z foriem diskriminácie detí. Podľa článku l2 Ústavy Slovenskej republiky sa zaručujú základné práva a slobody všetkým bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, jazyk, vieru a náboženstvo, politické či iné zmýšľanie, národný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnosti alebo etnickej skupine, majetok, rod alebo iné postavenie. Nikoho nemožno z týchto dôvodov poškodzovať, zvýhodňovať alebo znevýhodňovať. Článok 41 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky garantuje rovnaké práva deťom narodeným v manželstve i mimo neho. Na základe platného právneho stavu v súlade s § 2 ods. 1 antidiskriminačného zákona „dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania spočíva okrem iného v zákaze diskriminácie z dôvodu veku.“ Zásada rovnakého zaobchádzania je upravená aj v osobitných právnych predpisoch.

35.	Vláda Slovenskej republiky prijala „Koncepciu boja proti extrémizmu na roky 2011 - 2014“. Cieľom koncepcie je eliminácia príčin, prejavov a následkov extrémizmu a rasovo motivovanej činnosti, ako aj predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatných prejavov intolerancie. V rámci záväzkov pri napĺňaní koncepcie  Inštitút pre výskum práce a rodiny  - výskumné pracovisko Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky rieši úlohu „prejavy intolerancie, násilia a extrémizmu voči sociálne vylúčeným spoločenstvám“. V roku 2012 boli vypracované metodologické východiská úlohy a v roku 2013  prebieha zber empirických dát v teréne. 

36.	Posun v dôslednom dodržiavaní princípu antidiskriminácie je zreteľný nielen  v dlhodobejšom nezaznamenaní prípadu odmietania prítomnosti detského domova (rodinného domu v ktorom je umiestnený malý počet detí) v obci, ale aj v dôraznom odmietnutí segregácie detí zo znevýhodneného prostredia v  škole, o čom svedčí konkrétny prípad v ktorom slovenský súd (prvostupňový aj druhostupňový) v súlade s antidiskriminačným zákonom vyhodnotil segregáciu rómskych detí do osobitných tried ako porušenie zásady rovnakého zaobchádzania diskrimináciou rómskych detí z dôvodu ich etnickej príslušnosti. Doplňujúce informácie v bode 131 (odporúčanie 27. Výboru). 

37.	Vláda Slovenskej republiky schválila v roku 2011 zámer vypracovania Celoštátnej stratégie ochrany a podpory ľudských práv v Slovenskej republike. Zámerom celoštátnej stratégie je vytvoriť komplexný systém ochrany a podpory ľudských práv v Slovenskej republike za účasti všetkých relevantných rezortov a iných inštitúcií vrátane tretieho sektora.  Cieľom danej stratégie, je predovšetkým analýza a návrh ďalšieho postupu predovšetkým v tých oblastiach, ktoré sa významne a neoddeliteľne spájajú s ľudsko-právnymi hodnotami či záväzkami. Predmetným rozhodnutím vlády Slovenskej republiky bol zároveň zámer vypracovať Akčný plán predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie na ďalšie programové obdobie rokov 2012 – 2014 nahradený novým zámerom, a to vypracovaním a implementáciou stratégie nastaviť verejnú politiku v širokom zábere ochrany a podpory ľudských práv, kde väčšina oblastí akčného plánu bude do nej primárne začlenená, prípadne budú predmetom aj ďalších čiastkových programov, ktoré budú na stratégiu priamo nadväzovať. Akčný plán bude teda vo svojej podstate nahradený a rozšírený pripravovanou stratégiou.

38.	Opatrenia na boj proti rodovo podmienenej diskriminácii obsahuje Národný akčný plán  rodovej rovnosti  na roky 2010 – 2013 a opatrenia na zabezpečenie  plného užívania práv detí so zdravotným postihnutím sú aktuálne nanovo formulované v pripravovanom Národnom programe na ochranu práv osôb so zdravotným postihnutím. 

Najlepší záujem dieťaťa 

39.	Slovenská republika uvítala všeobecný komentár výboru č. 14 k čl. 3 Dohovoru, aktuálne Výbor pre deti a mládež  zabezpečil v záujme vyššej dostupnosti jeho preklad  do štátneho jazyka a prebieha analýza obsahu a jeho distribúcia, aby mohli byť odporúčania čo najskôr uplatnené v praxi.      

40.	Princíp najlepšieho záujmu dieťaťa a Dohovor je v rámci slovenskej legislatívy plne rešpektovaný. Všetky rezorty pri príprave všetkých právnych predpisov a materiálov, ktoré v rámci svojej vecnej pôsobnosti predkladajú do legislatívneho procesu a ktoré majú dopad na deti, premietajú princíp najlepšieho záujmu dieťaťa. Na tomto princípe sú pripravované a realizované všetky opatrenia, ktoré sú uvedené ako informácia vo všetkých zoskupeniach práv tejto správy. Z princípu najlepšieho záujmu dieťaťa sa vychádza aj pri koncipovaní základných zásad, na ktorých sú budované jednotlivé systémy na zabezpečenie ochrany práv detí (napr. sociálnoprávna ochrana detí a sociálna kuratela, výchova a vzdelávanie atď.)
Na Ministerstve spravodlivosti SR bola zriadená pracovná skupina, ktorá má spolu s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR za úlohu pripraviť návrh novely zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákona č. 305/2005 Z.z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok. Návrhy noviel vyššie uvedených predpisov majú byť podľa Rámcového plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na VI. volebné obdobie predložené v II. štvrťroku 2014 a majú riešiť aplikačné problémy. Jednou z tém, ktorou sa zaoberá pracovná skupina je aj možnosť v zákone o rodine definovať katalóg kritérií, ktoré má súd vziať do úvahy pri posudzovaní najlepšieho záujmu dieťaťa. Inšpiráciou by mohlo byť ustanovenie § 138 rakúskeho ABGB.

Právo na život, zachovanie života a rozvoj dieťaťa 

41.	V roku 2012 otriasol Slovenskou republikou prípad úmrtia malého dieťaťa v dôsledku násilia v rodine. Okrem mimoriadneho zasadnutia Výboru pre deti a mládež, na ktorom boli o. i. prijaté jednoznačné závery k nevyhnutnosti prijatia Národnej stratégie na ochranu detí pred násilím vychádzajúcej z dôslednej analýzy a poznania stavu prevalencie násilia páchaného na deťoch ešte do konca roku 2013, rezorty v spolupráci so samosprávou,  v pôsobnosti ktorých je výkon opatrení na ochranu života a zdravia detí prehodnotili a sprecizovali opatrenia na zlepšenie identifikácie, oznamovania a overovania prípadov detí, na ktorých je alebo môže byť páchané násilie v rodine.  

42.	V rámci prebiehajúceho procesu deinštitucionalizácie je zdôraznená ochrana života nenarodeného dieťaťa  utváraním vhodných podmienok  pre tehotné ženy a matky dojčiat  u ktorých hrozí riziko, že svojim spôsobom života ohrozia život dieťaťa na ubytovanie  a odbornú pomoc  v detskom domove. V každom kraji je určený detský domov, ktorý okrem svojej primárnej úlohy poskytuje aj takúto odbornú pomoc. 

43.	Veľmi významnou kompetenciou, ktorá slúži na ochranu práva na život, zachovanie života a rozvoj dieťaťa je oprávnenie policajta vykázať násilnícku osobu zo spoločného obydlia, ktoré bolo zavedené do nášho právneho poriadku zákonom č. 491/2008 Z. z. zo dňa 24. októbra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov (ďalej len „novela zákona o PZ“). Novelou zákona o PZ sa zlepšila dostupnosť ochrany vo forme nariadenia predbežného opatrenia nadväzujúceho na oprávnenie príslušníka Policajného zboru zakotveného v ustanovení § 27a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o PZ“) s názvom: „Oprávnenie vykázať zo spoločného obydlia“. Oprávnenie má za cieľ chrániť život, zdravie, slobodu alebo ľudskú dôstojnosť ohrozenej osoby, ktorá žije spoločne s násilníckou osobou v spoločnom obydlí. Ak policajt použije svoje oprávnenie vykázať osobu, má to za následok dočasné a okamžité obmedzenie jej užívacieho práva k bytu, domu alebo k inému priestoru spoločne obývanému s ohrozenou osobou. Oprávnenie pozostáva z dvoch zložiek, ktoré na seba nadväzujú: (1) vykázanie, ktoré má účinky momentom vyslovenia a (2) zákaz vstupu, ktorým sa vykázanej osobe zakazuje vstúpiť do spoločného obydlia počas 48 hodín od vykázania. Ak chce ohrozená osoba predĺžiť svoju ochranu, musí v lehote do 48 hodín od vykázania podať návrh na nariadenie predbežného opatrenia na súd. Vtedy sa účinky vykázania zo spoločného obydlia automaticky predlžujú až do nadobudnutia vykonateľnosti rozhodnutia súdu o tomto návrhu. V období od 15. decembra 2008 do dňa 15. júna 2009 bolo na celom území SR použité oprávnenie vykázať zo spoločného obydlia v 118 prípadoch. Z toho do pôsobnosti Krajského riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave patrí: 20 prípadov, v Trnave: 17 prípadov, v Nitre: 22 prípadov, v Trenčíne: 4 prípady, v Banskej Bystrici: 6 prípadov, v Žiline: 17 prípadov, v Prešove: 23 prípadov a v Košiciach: 9 prípadov; zdroj: údaje Prezídia Policajného zboru SR zo dňa 7. augusta 2009.Len v jednom prípade podala vykázaná osoba sťažnosť na nadriadený orgán útvaru Policajného zboru s cieľom preskúmať použitie oprávnenia. Vyššie uvedené policajné štatistiky a prax boli podnetom k tomu, aby zákonodarca dňa 28. októbra 2009 prijal zákon č. 495/2009 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „novela z roku 2009“). Novela z roku 2009 pripravená Ministerstvom spravodlivosti SR priniesla okrem iných pre ochranu obetí veľmi prospešné zmeny zákona o PZ a O.s.p.: Zmena v lehote účinkov vykázania a zákazu vstupu do obydlia podľa policajného práva V dôvodovej správe k novele z roku 2009 zákonodarca vyjadruje motív predmetnej zmeny: vo veciach domáceho násilia sa predlžuje obeti lehota na podanie návrhu na nariadenie predbežného opatrenia počas víkendov a sviatkov, keďže najmä cez víkendy je pre obeť ťažšie zorientovať sa, získať prípadne právnu pomoc a podať návrh na súd. Novela z roku 2009 ponecháva naďalej v platnosti mechanizmus, podľa ktorého účinky vykázania končia uplynutím 48 hodín od vykázania a obeť má možnosť doručením návrhu na vydanie predbežného opatrenia na súd počas vykázania predlžiť jeho účinky až do nadobudnutia vykonateľnosti rozhodnutia súdu o návrhu. K vylepšeniu mechanizmu ochrany formou vykázania prispela zmena, podľa ktorej sa prerušuje plynutie 48 hodinovej lehoty účinkov vykázania počas soboty, nedele a sviatku. Jej plynutie pokračuje najbližší nasledujúci pracovný deň. Preto ak dôjde k vykázaniu v piatok o 20.00 hod., tak obeť sa nemusí snažiť pripravovať podanie návrhu na nariadenie predbežného opatrenia tak, aby bolo doručené príslušnému súdu v nedeľu najneskôr o 20.00 hod., ale až v najbližší utorok toho istého času. Zmeny v Občianskom súdnom poriadku Zmena v plynutí rozhodovacej lehoty súdu Novelou zákona o PZ došlo ku skráteniu rozhodovacej lehoty súdu na rozhodnutie o návrhu na predbežné opatrenie podľa § 76 ods. 1 písm. g) O.s.p zo 7 dní na 48 hodín od doručenia návrhu, ktorý má všetky potrebné náležitosti. Po zmene, ktorú prináša novela z roku 2009, platí podobne ako pri vykázaní, že do plynutia 48 hodinovej rozhodovacej lehoty súdu sa nezapočítava sobota, nedeľa alebo sviatok. Zmena zrejme reaguje na komplikácie, ktoré spôsobovali súdom podania návrhov podaných v piatok či v deň pred sviatkom. Zmeny v osobitnom režime pre konanie o predbežnom opatrení podľa § 76 ods. 1 písm. g) O.s.p Novela zákona o PZ konštituovaním ustanovenia § 75b O.s.p. zaviedla osobitný režim pre konanie o predbežnom opatrení podľa § 76 ods. 1 písm. g) O.s.p., ktoré nadväzuje na vykázanie násilníckej osoby policajtom. Z dôvodu osobitosti tohto druhu predbežného opatrenia - tzv. 48 hodinového predbežného opatrenia - platia odchylné ustanovenia od ustanovení upravujúcich všeobecné konanie. Relevancia poučovacej povinnosti policajtom pre konanie o predbežnom opatrení Od účinnosti novely z roku 2009 podľa ustanovenia § 75b ods. 1 O.s.p. platí, že ak súd rozhodol, že nariadi pojednávanie o návrhu na nariadenie predbežného opatrenia podľa § 76 ods. 1 písm. g) O.s.p., prihliada na poučenie dané policajtom účastníkom konania. Novela zákona o PZ ukladá policajtovi, ktorý vykáže násilnícku osobu viacero poučovacích a oznamovacích povinností. Jednou z nich je písomná poučovacia povinnosť o: (1) postupe, ktorý bude nasledovať po vykázaní, (2) následkoch nedostavenia sa na súdne pojednávanie o predbežnom opatrení, (3) spôsobe predvolávania na súdne pojednávanie a (4) spôsobe doručenia súdneho rozhodnutia. Ako vyplýva z novoprijatého ustanovenia § 75b ods. 1 O.s.p., riadne splnenie danej poučovacej povinnosti policajtom má vplyv aj na prípadný priebeh súdneho konania o návrhu na nariadenie predbežného opatrenia. Rozsah poučovacej povinnosti zo strany policajta v tomto prípade zostal novelou z roku 2009 nedotknutý. Jej rozsah však rezultuje najmä z ustanovení § 75b ods. 2 a ods. 3 O.s.p. Fakultatívnosť výsluchu svedkov a nariadenia pojednávania Podľa ustanovenia § 75 ods. 6 O.s.p., ktoré bolo obsiahnuté v O.s.p. ešte pred účinnosťou novely zákona o PZ, súd môže vydať rozhodnutie o predbežnom opatrení aj bez výsluchu účastníkov. Novela z roku 2009 prízvukuje, že popri fakultatívnosti výsluchu účastníkov nie je potrebné ani nariadiť pojednávanie. Fakultatívnosť rozhodnutia v neprospech účastníkov a fakultatívnosť zamietnutia návrhu Z pohľadu poučovacej povinnosti je dôležité práve ustanovenie § 75b ods. 3 O.s.p., keďže toto umožňuje, aby súd rozhodol za určitých podmienok v neprospech niektorého z účastníkov konania o nariadení predbežného opatrenia. Z tohto dôvodu sa zvyšuje zodpovednosť príslušníka Policajného zboru, ktorý vykázal osobu, aby ju poučil v zmysle ustanovení zákona o PZ, ale i O.s.p. Prvá veta ustanovenia § 75b ods. 3 O.s.p umožňuje súdu rozhodnúť v neprospech účastníka bez zisťovania dôvodov na vykázanie zo spoločného obydlia. Na to musia byť splnené dve podmienky: (1) útvar Policajného zboru musel poučiť účastníka o spôsobe doručovania a o následkoch nedostavenia sa na pojednávanie, a (2) účastník sa na pojednávanie neustanoví. Druhá veta ustanovenia § 75b ods. 3 O.s.p umožňuje súdu návrh na nariadenie predbežného opatrenia zamietnuť. Predpokladom je, že sa ani jeden z účastníkov neustanoví na pojednávanie. Novelou z roku 2009 došlo k výraznej zmene pri postupe podľa § 75b ods. 3 O.s.p. Toto ustanovenie bolo zavedené novelou zákona o PZ a bolo podrobované kritike z dôvodu možnej protiústavnosti. Totiž ustanovenie § 75b ods. 2 prvá a druhá veta O.s.p. pri splnení vyššie uvedených podmienok určovalo súdu akým spôsobom má rozhodnúť o návrhu. Súd obligatórne rozhodoval v neprospech účastníka bez zisťovania dôvodov. S účinnosťou od 1. 1. 2010 bola obligatórnosť rozhodovania odstránená a nahradená možnosťou predpísaného rozhodnutia. Posilnenie spolupráce súdov a polície S účinnosťou od 1. 1. 2010 je súd v zmysle ustanovenia § 75b ods. 6 O.s.p. povinný uznesenie o nariadení predbežného opatrenia zaslať na vedomie aj útvaru Policajného zboru, ktorého policajt vykázal účastníka zo spoločného obydlia. Danú pozitívnu zmenu možno privítať z dôvodu, že sa ňou posilňuje spolupráca medzi súdom a Policajným zborom pri ochrane obete. Polícia tak získa prehľad o ďalšom vývoji prípadu a dostane informáciu aký “právny osud“ postihne účinky vykázania. Ako už bolo uvedené, tie sa podaním návrhu na nariadenie predbežného v lehote do 48 hodín od vykázania predlžujú až do nadobudnutia vykonateľnosti rozhodnutia súdu o tomto návrhu. Predmetné ustanovenie rovnako uľahčí realizovateľnosť povinnosti polície zavedenej novelou zákona o PZ v zmysle ustanovenia § 73 ods. 3 zákona o PZ na požiadanie osoby ohrozenej osobou vykázanou zabezpečiť kontrolu dodržiavania obmedzenia uloženého predbežným opatrením súdu na ochranu osôb ohrozených násilím podľa § 76 ods. 1 písm. g) O.s.p. Úradný záznam o vykonaní kontroly dodržiavania obmedzenia uloženého predbežným opatrením súdu, útvar Policajného zboru bezodkladne odošle súdu, ktorý o predbežnom opatrení rozhodol. Súd a polícia tak získajú informácie o prípadnom nerešpektovaní vykázania a predbežného opatrenia.“.

Rešpektovanie názorov dieťaťa
44.	Slovenská republika ako zmluvný štát Dohovoru implementoval do praxe Všeobecný komentár č. 12 k právu dieťaťa byť vypočuté, čo prispelo napr. ku skvalitneniu výkonu opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, starostlivosti súdu o maloleté deti  pri pomoci deťom pri uplatňovaní ich práva byť vypočuté v rôznych prostrediach a situáciách. Pre správne pochopenie Všeobecného komentára č. 12 bolo zrealizovaný jeho osobitný výklad (členom Výboru OSN pre práva dieťaťa) zamestnancom orgánov sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. 
V  súlade s článkom 12 Dohovoru o právach dieťaťa s ustanoveniami zákona o rodine a Občianskeho súdneho poriadku, maloleté dieťa, ktoré je schopné s ohľadom na svoj vek a rozumovú vyspelosť vyjadriť samostatne svoj názor, má právo vyjadriť ho slobodne vo všetkých veciach, ktoré sa ho dotýkajú. Súd zisťuje názor dieťaťa spravidla prostredníctvom orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. Zisťovanie názoru dieťaťa priamo súdom je skôr výnimočné a v prípade, že súd sám vypočúva dieťaťa, je dôležité, aby takéto vypočutie dieťaťa bolo neformálne. Vtedy väčšinou zisťuje názor dieťaťa mimo pojednávacej miestnosti, otázky kladie spôsobom, aby boli pre dieťa čo najprijateľnejšie, samozrejme s ohľadom na jeho vek a rozumovú vyspelosť. Názor dieťaťa môže súd zistiť aj prostredníctvom zástupcu dieťaťa. Ak súd považuje za potrebné vypočuť dieťa priamo na súde, rozhodne o forme a spôsobe jeho vypočutia.
Pri zisťovaní názoru dieťaťa musí orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately poskytnúť dieťaťu pomoc na uľahčenie priebehu zisťovania jeho názoru na vec, a to v prostredí vhodnom alebo utvorenom na tento účel. Novelou zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kuratele z roku 2011 bolo na podnet zástupcov neštátnych krízových stredísk zavedené, že ak sa zisťuje názor dieťaťa v zariadení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, ktoré má utvorené vhodné podmienky na zisťovanie názoru dieťaťa, orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately vykoná zisťovanie názoru dieťaťa v tomto zariadení. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky kladie veľký dôraz na implementovanie zásady rešpektovania názorov dieťaťa. V tejto súvislosti bol aj do štátneho  štatistického výkazu zakomponovaný samostatný modul sledovania, v ktorom sa sleduje zisťovanie názoru dieťaťa. Orgánmi sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately je každoročne zisťovaný názor dieťaťa (okrem bežných situácií) cca u viac ako 20 tisíc detí vo veciach, ktoré sa ich týkali v súvislosti s rôznymi konaniami a vážnymi opatreniami (náhradná rodinná starostlivosť, zverenie do starostlivosti a pod.). Je potrebné uviesť, že sa jedná o odborné zisťovanie názoru (zisťovanie názoru dieťaťa v štandardných situáciách sa nesleduje) a zisťovanie vykonávajú odborní zamestnanci orgánov sociálnoprávnej ochrany a sociálnej kurately (vysokoškolské vzdelanie v konkrétnom odbore podľa toho, aké opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately zamestnanec vykonáva) v prevažnej miere v komplikovaných resp. komplikovanejších situáciách/prípadoch psychológovia školení na tento účel. Orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately pri výkone opatrení rešpektuje skutočnosť, že je potrebné zisťovať aj názor dieťaťa, s ohľadom na jeho vek a rozumovú vyspelosť a tento jeho názor prezentuje aj pri zastupovaní maloletého dieťaťa v konaní pred súdom.
45.	Maloleté osoby vzhľadom na svoju nedostatočnú rozumovú či mravnú vyspelosť nedokážu veľakrát posúdiť skutočnosť, že zo strany iných osôb (najmä blízkych osôb) dochádza k porušovaniu ich práv. Z tohto dôvodu orgány prokuratúry zameriavajú svoju preventívnu činnosť aj na pravidelné poskytovanie informácií deťom o existujúcich národných inštitúciách poskytujúcich ochranu ich právam formou vykonávania rôznych prednášok, seminárov a besied. 

46.	Výbor pre deti a mládež realizoval v období január 2011 až júl 2011 Projekt hodnotenia politík v oblasti participácie detí a mládeže, ako súčasť širšieho konceptu podpory participácie detí a mládeže na národnej a európskej úrovni, ktorý Rada Európy realizovala v rámci druhého politického cyklu programu „Budovanie Európy pre deti a s deťmi“. Cieľom projektu, ktorý sa okrem Slovenskej republiky pilotne realizoval len vo Fínsku a Moldavsku, bolo poskytnúť členským štátom Rady Európy analýzu toho, do akej miery je národná legislatíva a politika v súlade s Dohovorom o právach dieťaťa v oblasti participácie detí a ich vplyvom na rozhodovanie v krajine, poskytnúť štátom usmernenie a odporúčania na zlepšenie implementácie medzinárodných a národných opatrení pri ich zavádzaní do praxe a zároveň vytvoriť komparatívny rámec v oblasti participácie detí a mládeže v rozličných štátoch. Hodnotenie sa zameralo na participáciu detí a mládeže v nasledujúcich oblastiach: rodina, náhradná starostlivosť, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a škola, voľnočasové aktivity, situácie násilia, súdne a administratívne konania (v širokom zmysle slova), verejný život a občianska spoločnosť a deti v médiách. Podľa záveru správy, legislatíva v Slovenskej republike venuje pomerne veľkú pozornosť právu dieťaťa byť vypočuté a brané vážne, osobitne pokiaľ ide možnosť uplatniť toto právo v súdnom konaní alebo pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Preskúmanie praktickej aplikácie tohto práva v konfrontácii s deťmi však odhalilo pretrvávajúce deficity  - mnoho detí vyjadrilo neznalosť toho ako uplatniť toto svoje právo. Podobný záver vyplynul aj vo vzťahu k hodnoteniu poznania tohto práva u dospelých, väčšina ktorých si nie je vedomá existencie práva detí a mladých ľudí na vážne prihliadanie na vyjadrenie ich názoru v otázkach, ktoré sa ich týkajú. Správa je dostupná v elektronickej podobe na webovej stránke Výboru pre deti a mládež v anglickom a slovenskom jazyku  -  www.employment.gov.sk.

47.	Inovatívne sa z pohľadu metodológie pristúpilo aj k tvorbe Národného akčného plánu pre deti na roky 2013  - 2017, do prípravy ktorého bola priamo zapojená skupina 19 -tich detí a mladých ľudí (prostredníctvom 3 -dňového kvalitatívneho prieskumu v skupine detí vo veku 11 -15 rokov uskutočneného v spolupráci so Slovenským výborom pre UNICEF). Výstupy kvalitatívneho prieskumu „Deti  o  svojich  právach  - kvalitatívna sonda do života detí na Slovenskej republike“ boli použité ako jedno z východísk formulovania úloh akčného plánu a tvoria jeho prílohu. 

48.	So zámerom utvárať svojou činnosťou podmienky pre zavádzanie a udržanie takých postupov a mechanizmov, ktoré umožnia participáciu detí a mládeže pri tvorbe politík a opatrení, ktoré sa ich týkajú, inicioval Výbor pre deti a mládež vytvorenie pracovnej skupiny pre tvorbu mechanizmu participácie detí  a mládeže na tvorbe politík a monitoringu uplatňovania Dohovoru o právach dieťaťa. Výsledkom práce pracovnej skupiny má byť do konca roka 2013 návrh participatívneho modelu fungovania Výboru pre deti a mládež, ktorý by zodpovedal štandardom participácie formulovanom vo Všeobecnom komentári Výboru OSN pre práva dieťaťa, k článku 12 Dohovoru. Sfunkčnenie navrhovaného modelu je naplánované od roku 2014.

49.	V trestnom konaní môže dieťa (osoba mladšia ako 18 rokov) vystupovať v pozícii svedka alebo obvineného. Ak je osoba vo veku od 14 do 18 rokov obvinená (mladistvý), musí byť v trestnom konaní vypočutá. Podmienky jej výsluchu ako aj postup súdu v konaní vedenom proti mladistvému sú upravené Trestným poriadkom bez ohľadu na vek obvinenej osoby. Súdne konanie sa nemôže konať v neprítomnosti mladistvého obvineného. 

Ak ide o výsluch dieťaťa v postavení svedka (poškodeného), Trestný poriadok rozoznáva dva základné postupy Ak ide o svedka mladšieho ako 15 rokov, zákonná  úprava obsahuje citlivý prístup k obetiam a obmedzuje opakovanie výsluchov. Je taxatívne upravené, že výsluch osoby mladšej ako pätnásť rokov o veciach, ktorých oživovanie v pamäti by vzhľadom na jej vek mohlo nepriaznivo ovplyvňovať jej duševný a mravný vývoj, treba vykonávať obzvlášť ohľaduplne a po obsahovej stránke tak, aby sa v ďalšom konaní už nemusel opakovať. K výsluchu  maloletej obete sa vždy priberie pedagóg alebo iná osoba majúca skúsenosti s výchovou mládeže. Môže to byť aj znalec, ktorý so zreteľom na predmet výsluchu a stupeň duševného vývoja vypočúvanej osoby prispeje k správnemu vedeniu výsluchu. Ak je to vhodné, prizve sa k výsluchu aj zákonný zástupca dieťaťa. V ďalšom konaní býva taká osoba vypočúvaná znova len v nevyhnutných prípadoch, v prípravnom konaní len so súhlasom prokurátora. V konaní pred súdom možno na podklade rozhodnutia súdu vykonať dôkaz prečítaním zápisnice. Osoba, ktorá bola pribraná k výsluchu, sa podľa potreby vypočuje na správnosť a úplnosť zápisnice alebo na spôsob, akým bol výsluch vykonaný, ako aj na spôsob, akým vypočúvaná osoba vypovedala. Ak je osoba mladšia ako pätnásť rokov vypočúvaná ako svedok v prípade, že trestný čin  voči nej spáchala jej blízka osoba alebo osoba, ktorej bolo dieťa zverené, prípadne by vzhľadom na okolnosti prípadu  jeho opätovná výpoveď  mohla byť ovplyvnená alebo je odôvodnený predpoklad, že by výsluch mohol ovplyvňovať jej duševný a mravný vývoj, potom sa  výsluch osoby mladšej ako pätnásť  rokov vykoná s využitím technických zariadení určených na prenos zvuku a obrazu tak, aby ho  už v ďalšom konaní nebolo potrebné opakovať. Opakovanie takéhoto výsluchu v prípravnom konaní má byť len v nevyhnutnom prípade, pričom sa môže vykonať len so súhlasom jej zákonného zástupcu a/alebo so súhlasom opatrovníka. V konaní pred súdom by sa už takisto dôkaz výsluchom osoby mladšej ako pätnásť rokov mal vykonávať len výnimočne. Ak ide o výsluch osoby staršej ako 15 rokov, jej výsluch prebieha podľa všeobecných ustanovení Trestného poriadku, dotýkajúcich sa všetkých svedkov.

IV.	Občianske práva a slobody
(články 7, 8, 13 -17, 28, ods. 2, 37 písm.(a) a 39)
50.	V tomto zoskupení práv Výbor v roku 2007 vyzval Slovenskú republiku (odporúčanie 35 Výboru) aby pokračovala a posilňovala sa spoluprácu medzi políciou a rómskymi komunitami. Od 1. 1. 2007 bol v rámci Policajného zboru realizovaný „Pilotný projekt policajných špecialistov pre prácu s komunitami.“ Po ukončení pilotného projektu boli výstupy projektu zavedené do rutinnej praxe, boli zavedené funkcie špecialistov pre prácu s komunitami na oddeleniach policajného zboru, pričom pre  výkon tejto policajnej prace boli stanovené jasné profesijné aj osobnostné požiadavky. Na zabezpečenie jednotného postupu pri hodnotení príslušníkov poriadkovej polície Policajného zboru zaradených vo funkcii referent špecialista je spracovaný systém priebežného sledovania a hodnotenia a usmerňovania výkonu. 

51.	Všetky práva obsiahnuté v tomto zoskupení rozpracovávajú príslušné právne úpravy v jednotlivých oblastiach. Výbor v roku 2007 vo svojich odporúčania (36 a 37) zameral svoju pozornosť na telesné tresty. Slovenský právny poriadok toto odporúčanie reflektuje s výnimkou vysloveného zákazu telesných trestov v oblasti rodinného práva, ktorý sa spravuje princípom práva a zároveň povinnosťou rodiča na voľbu primeraných výchovných prostriedkov pri výchove dieťaťa. Vyslovený zákaz fyzických trestov bol zavedený v podmienkach sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately novelou zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele od 1.1.2009. V zákone o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele, je  taxatívne upravená tzv. nulovú toleranciu k telesným trestom a iným hrubým alebo ponižujúcim formám zaobchádzanie s deťmi („pri vykonávaní opatrení podľa tohto zákona je zakázané používať všetky formy telesných trestov na dieťati a iné hrubé alebo ponižujúce formy zaobchádzania a formy trestania dieťaťa, ktoré mu spôsobujú alebo môžu spôsobiť fyzickú ujmu alebo psychickú ujmu“). V zmysle uvedeného zákona je každý povinný upozorniť orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately na porušovanie práv dieťaťa. Ak je orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately upozornený na použitie hrubých alebo ponižujúcich foriem zaobchádzania a foriem trestania  dieťaťa alebo ak pri výkone opatrení podľa tohto zákona zistí ich použitie rodičom alebo osobou, ktorá sa osobne stará o dieťa, je povinný, v závislosti od ich povahy a závažnosti, uplatniť niektoré z opatrení podľa tohto zákona. Dieťa má právo požiadať o pomoc pri ochrane svojich práv orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately iný štátny orgán, ktorý je príslušný chrániť práva a právom chránené záujmy dieťaťa, zariadenie, obec, vyšší územný celok, akreditovaný subjekt, školu, školské zariadenia poskytovateľa zdravotníckej starostlivosti, pričom všetky tieto subjekty sú povinné poskytnúť dieťaťu okamžitú pomoc pri ochrane jeho život a zdravia, vykonať opatrenia na zabezpečenie jeho práv a právom chránených záujmov a to i sprostredkovaním takejto pomoci.  To platí aj vtedy ak dieťa nemôže vzhľadom na vek a rozumovú vyspelosť požiadať o pomoc samo ale prostredníctvom tretej osoby. Do všetkých rezortných inštitúcií Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v roku 2010 boli distribuované materiály z programu Rady Európy Buduj Európu pre deti a s deťmi a tiež,  ktoré sa týkali kampane proti páchaniu sexuálneho násilia na deťoch a zákazu telesných trestov. 

52.	Aktuálna školská legislatíva explicitne vyjadrila v školskom zákone  taxatívny  zákaz používania všetkých foriem telesných trestov a sankcií vo výchove a vzdelávaní. Medzi cieľmi  výchovy a vzdelávania akcentuje: úcta k  ľudským právam a základným slobodám a zásadám ustanoveným v Dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd, potreba  získať všetky informácie o právach dieťaťa a spôsobilosť na ich uplatňovanie, zákaz všetkých foriem diskriminácie a obzvlášť segregácie v školskom prostredí

53.	Problematike zneužívania detí a násilia voči nim (odporúčanie 38 -40) je venovaná v Slovenskej republike veľká pozornosť, a to vo všetkých oblastiach relevantných politík. Ako uvádza i Správa Slovenského národného strediska pre ľudské práva o dodržiavaní práv dieťaťa v Slovenskej republike za rok 2009 väčšina slovenských právnych noriem reflektuje medzinárodné záväzky o ochrane detí pred všetkými formami násilia, najmä v oblasti boja proti domácemu násiliu a zvlášť proti zneužívaniu a týraniu dieťaťa v rodine. Avšak napriek uvedenému (súvislosť s bodom 40. predkladanej správy) ako osobitný problém identifikovala Slovenská republika  o.i. i na podnet mimovládnych organizácií absenciu relevantného reprezentatívneho výskumu reálneho výskytu týrania, sexuálneho zneužívania a zanedbávania detí. Štatistické monitorovanie vývoja v jednotlivých oblastiach realizované na účely monitorovania a nastavovania čiastkových politik nepopisuje skutkový stav osobitne z dôvodu, že nie je zamerané na latentnú stránku problému. Slovenská republika – ministerstvo práce, sociálnych vecí  rodiny Slovenskej republiky v spolupráci s ministerstvom školstva, vedy, výskumu a  športu Slovenskej republiky prostredníctvom svojich výskumných pracovísk aktuálne finalizujú práce na reprezentatívnom výskume prevalencie násilia páchaného na deťoch v Slovenskej republike.  Výnimočnosť tejto aktivity  je o. i. v tom, že sa na reprezentatívnej vzorke detskej populácie skúma prevalencia násilia všetkých druhov a vo všetkých prostrediach  tak, ako predpokladá komentár výboru č. 13, ktorý je východiskom tejto výskumnej úlohy. Na základe výsledkov výskumu bude v roku 2013 spracovaná v spolupráci s občianskou spoločnosťou Národná stratégia na ochranu detí pred násilím.  

54.	Priamu trestnú zodpovednosť rodiča, či osoby, ktorej je dieťa zverené do výchovy za týranie a zneužívanie dieťaťa upravujú trestnoprávne normy - Trestný zákon a Trestný poriadok. Z pohľadu Trestného zákona sa môžu dopustiť trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby, zanedbania povinnej výživy, ohrozovania mravnej výchovy mládeže a mnoho ďalších.  

55.	Zákonomsa s účinnosťou od 1. januára 2010 zaviedol do aplikačnej praxe Centra právnej pomoci o. i.  mechanizmus odstránenia tvrdosti pri poskytovaní bezplatnej právnej pomoci, posilnila sa ochrana obetí domáceho násilia, kedy sa predĺžila obeti lehota na podanie návrhu na nariadenie predbežného opatrenia počas víkendov a sviatkov.

56.	V rovine prevencie je pre oblasť elektronických médií a audiovizuálnych mediálnych služieb zákonom trvale zabezpečený zákaz šírenia špecifických druhov obsahov. Podľa tohto zákona audiovizuálna mediálna služba na požiadanie, programová služba a ich zložky nesmúspôsobom svojho spracovania a svojím obsahom zasahovať do ľudskej dôstojnosti a základných práv a slobôd iných, propagovať násilie a otvorenou alebo skrytou formou podnecovať nenávisť, znevažovať alebo hanobiť na základe pohlavia, rasy, farby pleti, jazyka, viery a náboženstva, politického či iného zmýšľania, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo k etnickej skupine,propagovať vojnu alebo opisovať kruté alebo inak neľudské konanie spôsobom, ktorý je ich nevhodným zľahčovaním, ospravedlňovaním alebo schvaľovaním,bezdôvodne zobrazovať scény reálneho násilia, kde sa nenáležitou formou zdôrazňuje skutočný priebeh umierania alebo sa zobrazujú osoby vystavované fyzickému či psychickému utrpeniu spôsobom, ktorý sa považuje za neoprávnený zásah do ľudskej dôstojnosti; platí to aj vtedy, ak dotknuté osoby s takým zobrazením súhlasili,otvorene alebo skrytou formou propagovať alkoholizmus, fajčenie, užívanie omamných látok, jedov a prekurzorov alebo zľahčovať následky užívania uvedených látok,nenáležitou formou zobrazovať maloletých, ktorí sú vystavovaní fyzickému alebo psychickému utrpeniu,zobrazovať detskú pornografiu alebo pornografiu obsahujúcu patologické sexuálne praktiky. 

57.	Programy alebo iné zložky programovej služby, ktoré by mohli ohroziť fyzický, psychický alebo morálny vývin maloletých alebo narušiť ich duševné zdravie a emocionálny stav, sa nesmú vysielať v čase od 6.00 hod. do 22.00 hod. Takisto poskytovateľ audiovizuálnej mediálnej služby na požiadanie je povinný zabezpečiť, aby audiovizuálna mediálna služba na požiadanie a všetky jej zložky, ktoré môžu narušiť fyzický, psychický alebo morálny vývin maloletých, najmä také, ktoré obsahujú pornografiu alebo hrubé, neodôvodnené násilie, boli sprístupnené iba takým spôsobom, aby maloletí nemohli takúto audiovizuálnu mediálnu službu na požiadanie a všetky jej zložky za bežných okolností počuť ani vidieť.

58.	Od 1. januára 2008 je ustanovený jednotný systém označovania (ďalej len „JSO“) audiovizuálnych diel, zvukových záznamov umeleckých výkonov, multimediálnych diel a programov alebo iných zložiek programovej služby vekovou vhodnosťou z hľadiska ich neprístupnosti, nevhodnosti alebo vhodnosti pre vekovú skupinu maloletých do 7, 12, 15 alebo 18 rokov. Všeobecne záväzným právnym predpisom sú stanovené aj základné a jednotné pravidlá pre hodnotenie obsahov, následnú klasifikáciu a označovanie diel a programov z hľadiska neprístupnosti, nevhodnosti alebo vhodnosti pre jednotlivé vekové skupiny maloletých grafickými symbolmi. Vysielateľ programovej služby je povinný zohľadniť vekovú vhodnosť programov a iných zložiek  programovej  služby  pre  maloletých  a zabezpečiť ich  časové zaradenie v súlade s podmienkami ustanovenými vo všeobecne záväznom právnom predpise. Programy alebo iné zložky programovej služby klasifikované ako nevhodné a neprístupné pre vekovú skupinu maloletých do 18 rokov zaraďujú do vysielania medzi 22.00 hod. a 6.00 hod. Programy alebo iné zložky programovej služby klasifikované ako nevhodné pre vekovú skupinu maloletých do 15 rokov alebo ako vhodné pre vekovú skupinu maloletých od 15 rokov sa zaraďujú do vysielania medzi 20.00 a 6.00 hodinou. Vysielateľ programovej služby je súčasne povinný uplatniť JSO aj v programovej ponuke, a to v prehľade programov, ktorý poskytuje na zverejnenie periodickej tlači a ostatným hromadným informačným prostriedkom, pričom vysielateľ televíznej programovej služby je povinný uplatniť JSO aj vo vlastnom vysielaní. Poskytovateľ audiovizuálnej mediálnej služby na požiadanie je povinný uplatňovať JSO v katalógu programov.

59.	Vysielateľ a poskytovateľ audiovizuálnej mediálnej služby je na požiadanie povinný zabezpečiť, aby mediálna komerčná komunikácia nemohla spôsobiť fyzickú alebo morálnu ujmu maloletým, a preto mediálna komerčná komunikácia nesmie priamo vyzývať maloletých na zakúpenie alebo požičanie tovaru alebo služby tak, že zneužijú ich neskúsenosť a dôverčivosť, priamo nabádať maloletých, aby presviedčali svojich rodičov alebo iné osoby o potrebe kúpiť im ponúkané výrobky alebo služby, zneužívať osobitnú dôveru maloletých voči rodičom, učiteľom alebo iným osobám alebo bezdôvodne zobrazovať maloletých v nebezpečných situáciách.

V.	Rodinné prostredie a náhradná starostlivosť 
(články 5, 9 -11, 18 (ods. 1 a 2), 19 -21, 25,27 (ods. 4) a 39)

Rodičovská zodpovednosť 
60.	Vo vzťahu k odporúčaniam Výboru č. 41 a 42 bol Slovenským národným strediskom pre ľudské práva ešte v roku 2007 zrealizovaný monitoring zameraný na tzv. niezda záchrany (verejné inkubátory). Boli prehodnotené právne východiská ako aj opatrenia na  zabezpečenie života a zdravia dieťaťa. Výsledky monitoringu nepreukázali problémy, ktoré by mali odôvodňovať ich zrušenie. V Slovenskej republike existujú tri spôsoby, z ktorých môže voliť rodič v prípade, ak sa nechce starať o dieťaťa. Najviac využívané je tzv. privolenie na osvojenie, t.j. súhlas s osvojením daný vopred bez vzťahu k určitým budúcim osvojiteľom, druhým v poradí využívaným spôsobom je utajený pôrod a tretím v poradí využitia je tzv. verejný inkubátor ako súčasť neonatologického pracoviska. Od roku 2004 funguje v Slovenskej republike v ústavných zdravotníckych zariadeniach 20 neonatologických pracovísk, ktoré v súlade s ustanovením zákona o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti zriadili verejne prístupný inkubátor  -Hniezdo záchrany.  Do  Hniezda záchrany  bolo od roku 2005 do  31. 12. 2012  odložených 41 detí, ktorých osud sa dôsledne sleduje, k piatim z nich sa biologické matky vrátili. Počet Hiezd záchrany je konečný a ďalšie Hniezda záchrany  sa už nebudú budovať.  Od vzniku hniezd záchrany a režimu utajeného pôrodu sa znížila štatistika nájdených mŕtvych novorodencov: z priemerne 10 detí ročne na v priemere 2 deti ročne.

61.	Slovenská republika zameriava pozornosť na tému prevencie nechcenia dieťaťa už od školského veku. Téma, prostredníctvom ktorej sa žiaci oboznamujú s aktuálnymi možnosťami, ktoré poskytuje právny systém Slovenskej republiky v súvislosti s narodením dieťaťa (vrátane situácie, keď matka, resp. nikto z jej blízkych nemôže/nemá záujem starať sa o novonarodené dieťa, oboznámenia sa so sankciami, ktoré nasledujú, ak dôjde k nelegálnemu postupu pri pôrode a po narodení dieťaťa, atď.), je zahrnutá do predmetu občianska výchova na základných školách  a predmetu náuka o spoločnosti a občianska náuka na stredných školách. Učitelia majú priestor na zahrnutie problematiky tzv. nechcených novonarodených detí z pohľadu právneho systému Slovenskej republiky do školských vzdelávacích programov a učebných osnov. Nakoľko povinný vzdelávací obsah už nie je v štátnom vzdelávacom programe zadefinovaný po ročníkoch, školy si samé štrukturujú daný vzdelávací obsah do jednotlivých ročníkov. 

62.	V súvislosti so zoskupením práv Rodinné prostredie a náhradná starostlivosť, považujeme za významnú zmenu tzv. rodinných súdov v roku 2011 v oblasti civilných vecí, t.j. špecializáciu sudcov na rozhodovanie vo veciach maloletých detí. 

63.	Od 1. 1. 2009 bolo zákonom v systéme sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately zavedených niekoľko významných kvalitatívnych zmien podporujúcich rodičovskú starostlivosť. Napr. na predchádzanie vzniku krízových situácií v rodine a na obmedzenie a odstraňovanie negatívnych vplyvov, ak orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately pri vykonávaní opatrení zistí, že dieťa, rodič alebo osoba, ktorá sa osobne stará o dieťa potrebujú pomoc z dôvodu, že nie sú schopní riešiť problémy v rodine, konflikty v rodine, prispôsobiť sa novej situácii v rodine alebo ak ide o rodinu so špecifickým problémom a nemožno zabezpečiť predchádzanie vzniku krízových situácií inak vykoná alebo zabezpečí mediáciu ako odbornú metódu na uľahčenie riešenia konfliktných situácií v rodine; mediáciu môžu vykonávať len fyzické osoby, ktoré skončili odbornú akreditovanú prípravu mediátora (v roku 2012  -o. i. 380 prípadov vykonanej mediácie priamo orgánom sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately) odbornú metódu práce na prispôsobenie sa novej situácii v prirodzenom alebo náhradnom rodinnom prostredí (tzv. adaptačné programy, v roku 2012   - 306 účastníkov adaptačných programov),odbornú metódu na pomoc deťom alebo plnoletým fyzickým osobám, ktoré boli obeťami obchodovania (v roku 2012 poskytnutá špecializovaná pomoc v 11 prípadoch), poradensko-psychologickú pomoc rodinám so špecifickým problémom a pri krízových situáciách (ide najmä o rodiny, v ktorých sa vyskytuje domáce násilie alebo drogová závislosť, krízovými situáciami v rodine sú najmä náhle neočakávané udalosti a zmeny v rodine, ako je vážne ochorenie alebo úmrtie v rodine, strata zamestnania a podobne – v roku 2012 v 3035 prípadoch).

Orgány sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately si môžu výkon novozavedných ako aj iných zákonom ustanovených opatrení zabezpečiť prostredníctvom neštátnych subjektov (musia mať akreditáciu). Zapájanie akreditovaných subjektov je prínosom pre prácu s klientom v oblasti sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately vzhľadom na ich vysokú odbornosť, ako aj z dôvodu potreby zabezpečenia výkonu niektorých opatrení v prípadoch, kedy orgány sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately nemôžu z časových, resp. personálnych dôvodov realizovať. 

64.	Novelou zákona o rodine, ktorá nadobudla účinnosť od 01.07.2010 sa rozšírili možnosti porozvodovej a porozchodovej starostlivosti rodičov o deti - súd môže zveriť dieťa do striedavej osobnej starostlivosti obidvoch rodičov, ak sú obidvaja rodičia spôsobilí dieťa vychovávať a ak majú o osobnú starostlivosť o dieťa obidvaja rodičia záujem, ak je to v záujme dieťaťa a ak budú takto lepšie zaistené potreby dieťaťa. Ak so striedavou osobnou starostlivosťou súhlasí aspoň jeden z rodičov dieťaťa, tak súd musí skúmať, či bude striedavá osobná starostlivosť v záujme dieťaťa. Súd pri rozhodovaní o výkone rodičovských práv a povinností alebo pri schvaľovaní dohody rodičov rešpektuje právo maloletého dieťaťa na zachovanie jeho vzťahu k obidvom rodičom a vždy prihliadne na záujem maloletého dieťaťa, najmä na jeho citové väzby, vývinové potreby a stabilitu jeho budúceho výchovného prostredia a ku schopnosti rodiča dohodnúť sa na výchove a starostlivosti o dieťa s druhým rodičom. Od 01.01.2012  môže súd predbežným opatrením nariadiť účastníkovi, aby odovzdal dieťa nielen do starostlivosti druhého z rodičov alebo do starostlivosti toho, koho označí súd, alebo aj do striedavej osobnej starostlivosti. V tejto súvislosti Úrady práce sociálnych vecí rodiny ako orgány sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, poskytujú  dieťaťu a jeho rodičom psychologické a sociálne poradenstvo a pomoc na odstránenie alebo zmiernenie dôsledkov rozporu záujmov medzi rodičmi dieťaťa a dieťaťom. Keďže každé dieťaťa je vo všetkých civilných konaniach pred súdom, ktoré sa ho týkajú zastúpené tzv. kolíznym  opatrovníkom (spravidla orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately), v týchto prípadoch o. i. zisťuje pomery na strane obidvoch rodičov na účely rozhodnutia súdu o výchove a výžive dieťaťa. 

65.	Dôraz je kladený aj na vykonateľnosť súdnych rozhodnutí  -  v roku 2011 bol nanovo upravený v rámci občianskeho práva výkon súdnych rozhodnutí a podrobnosti výkonu rozhodnutia o výchove maloletých detí (účinné od  01.01.2012). Úprava utvára podmienky na efektívnejšie vykonanie súdneho rozhodnutia a tiež zabezpečuje, aby samotný výkon rozhodnutia bol realizovaný čo najmenej zaťažujúcim a ohrozujúcim spôsobom pre dieťa. Výkon rozhodnutia pri maloletých bol podrobne prepracovaný zákonom č. 388/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Cieľom tejto novely bolo zvýšiť efektivitu výkonu práva garantovaného ustanovením čl. 9 ods. 3 Dohovoru, podľa ktorého platí, že štáty, ktoré sú zmluvnou stranou dohovoru, uznávajú právo dieťaťa oddeleného od jedného alebo oboch rodičov udržiavať pravidelné osobné kontakty s oboma rodičmi, ibaže by to bolo v rozpore so záujmami dieťaťa. Ďalším cieľom novely bol záväzok SR uvedený v ustanovení čl. 18 ods. 1 Dohovoru, podľa ktorého štáty, ktoré sú zmluvnou stranou dohovoru, vynaložia všetko úsilie na to, aby sa uznala zásada, že obaja rodičia majú spoločnú zodpovednosť za výchovu a vývoj dieťaťa. Podrobnosti výkonu rozhodnutia o výchove maloletých detí upravuje podzákonný predpis, ktorý po dohode s inými vecne príslušnými rezortmi vydalo Ministerstvo spravodlivosti SR vo forme vyhlášky č. 474/2011 Z. z. zo dňa 6. 12. 2011.

66.	Ako súd, tak aj orgán sociálnoprávnej ochrany detí má k dispozícii systém výchovných opatrení (napr. upozornenie, dohľad na starostlivosťou o dieťa, nariadenie povinnosti zúčastniť sa výchovných alebo sociálnych programov a pod.). Tento systém výchovných opatrení predstavuje škálu nástrojov od menej vážnejších až po vážnejšie, ktorými súd alebo orgán preventívne a výchovne pôsobia na rodičov a dieťa v prípadoch, kedy už bežné opatrenia nepostačujú, avšak ešte nie je potrebné pristúpiť k razantnejším opatreniam (napr. odňatie dieťaťa zo starostlivosti rodičov). Tento systém bol od roku 2009 doplnený  novým druhom výchovného opatrenia  - orgán sociálnoprávnej ochrany a sociálnej kurately má možnosť uložiť povinnosť dieťaťu podrobiť sa odbornej diagnostike v špecializovanej ambulantnej starostlivosti, ak nemožno diagnostiku zabezpečiť iným spôsobom. Výsledky odbornej diagnostiky využíva orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately na určenie sociálnej diagnózy, pri tvorbe plánu sociálnej práce s dieťaťom a pri navrhovaní vhodných opatrení. Keďže do roku 2008 bola účasť na rôznych sociálnych a výchovných programoch smerovaná skôr na účasť dieťaťa, tou istou novelou bola zavedená možnosť orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately ponúknuť rodičom alebo osobe, ktorá sa osobne stará o dieťa účasť na výchovnom programe alebo na sociálnom programe, a to aj vtedy, ak bol takýto program dieťaťu uložený ako povinnosť. Výchovné opatrenia sú plánované a podľa ich povahy ich môže vykonávať aj neštátny akreditovaný subjekt. 

67.	Opätovné spojenie rodiny (čl.10 Dohovoru) je primárnym cieľom  pri všetkých deťoch, ktoré sú občanmi iných štátov a ktoré sa ocitli na území Slovenskej republiky bez sprievodu rodičov, či iných zodpovedných osôb. V prípade, že nie je možné zabezpečiť zlúčenie rodiny, má Slovenská republika  vypracovaný a zavedený silný systém starostlivosti o maloleté deti, ktoré sa ocitli bez sprievodu na jeho území. Deťom je poskytovaná špecializovaná starostlivosť zodpovedajúca ich potrebám, kultúrnym a náboženským odlišnostiam (dalšie informácie v časti 8). Rovnako je prepracovaný aj systém pre prípady, že sa maloleté deti s obvyklým pobytom na území Slovenskej republiky ocitnú v zahraničí bez starostlivosti rodičov. Návrat, alebo premiestnenie maloletého dieťaťa z cudziny na územie Slovenskej republiky vykoná orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, ak to nemôže vykonať rodič, príbuzný dieťaťa, alebo osoba, ktorá sa osobne stará o dieťa. Skutočnosť, že maloleté dieťa sa nachádza v zahraničí bez sprievodu rodiča, príbuzného, alebo osoby, ktorá sa osobne stará o dieťaťa, alebo je opustené, oznamuje orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately Diplomatická misia Slovenskej republiky v zahraničí alebo Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky a európskych záležitostí  Slovenskej republiky.

Tabuľka uvádza  počet detí, ktorým orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately zabezpečil návrat alebo premiestnenie z cudziny na územie Slovenskej republiky v období rokov 2007 – 2012. Uvádza aj percentuálny nárast všetkých navrátených, alebo premiestnených detí s obvyklým pobytom na území Slovenskej republiky na územie Slovenskej republiky v porovnaní s údajom za rok 2005.
Rok	Návrat dieťaťa	Premiestnenie dieťaťa	Spolu všetkých detí	Nárast v % v porovnaní s rokom 2005	
2007	16	20	36	+ 24%	
2008	21	25	46	+58%	
2009	23	24	47	+62%	
2010	25	30	55	+89%	
2011	20	13	33	+13%	
2012	15	21	36	+24%	

68.	Pri nezákonnom premiestnení dieťaťa do zahraničia alebo nevrátení dieťaťa (čl. 11 Dohovoru), resp. nedodržaní úpravy styku Slovenská republika postupuje podľa Dohovoru o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí a Nariadenia Rady (ES) 2201/2003 o právomoci a uznávaní a výkone rozsudkov v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv a povinností, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1347/2000. Úlohy podľa týchto medzinárodných právnych aktov plní primárne Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže (ďalej len „Centrum“). Centrum ako ústredný orgán spolupracuje s ústrednými orgánmi jednotlivých štátov aj v oblasti práva styku rodiča s maloletými deťmi tak, aby bolo právo styku zabezpečené. Prioritou Centra pri riešení neoprávneného premiestnenia alebo zadržania dieťaťa je dosiahnuť zmierlivé riešenie každého prípadu. Na tento účel Centrum poskytuje možnosť mediácie rodičov maloletého dieťaťa, ktoré bolo neoprávnene premiestnené alebo je neoprávnene zadržiavané na území SR. Centrum v danej  oblasti pôsobí aj preventívne (prostredníctvom webovej stránky Centra, informáciami v médiách, tlačenými informáciami pre verejnosť, ako aj formou právneho poradenstva, ktoré poskytujú právnici Centra telefonicky, písomne a osobne). 

69.	V roku 2012 zaznamenala Slovenská republika zvýšený záujem rodičov/iných zodpovedných osôb o pomoc v prípadoch detí slovenských občanov s obvyklým pobytom v zahraničí, ktoré boli čo i len dočasne odňaté zo starostlivosti svojich rodičov. V týchto prípadoch Centrum v spolupráci s orgánom sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately pomáha, vzhľadom na limitované možnosti ovplyvňovať a zasahovať do právomoci orgánov iných štátov, najmä navrhovaním vhodných riešení pre dieťa a poskytovaním pomoci pri navrátení, alebo premiestnení maloletých detí na územie Slovenskej republiky, ak kompetentné orgány inej krajiny rozhodnú o umiestnení dieťaťa do starostlivosti príbuzných alebo do náhradnej starostlivosti na území Slovenskej republiky. Orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately spolupracuje s Centrom tak, aby vykonávané opatrenia smerovali k návratu, alebo premiestneniu maloletého dieťaťa na územie Slovenskej republiky v prípade, ak je to v najlepšom záujme dieťaťa a rodina maloletého dieťaťa sa nachádza na území Slovenskej republiky.

70.	Vymáhanie výživného pre dieťa (článok 27, ods. 4) je zabezpečené formou exekúcií a zároveň je neplnenie vyživovacej povinnosti podľa Trestného zákona trestným činom a vymáhanie výživného pre dieťa je podporené aj formou postihu páchateľa, ktorý si neplní zákonnú povinnosť vyživovať alebo zaopatrovať dieťa, trestom odňatia slobody až na dva roky (v závažnejších prípadoch až na 5 rokov). Súbežne s tým  má Slovenská republika  zriadený inštitút náhradného výživného, od roku 2008 je na Slovenskej republike platný nový zákon o náhradnom výživnom, pričom základná zmena oproti predchádzajúcemu stavu spočíva v zjednodušení prístupu oprávnených osôb k náhradnému výživnému.   

71.	Odlúčenie od rodičov (článok 9 Dohovoru) a deti zbavené rodinného prostredia (článok 20) - deti môžu byť od svojich rodičov odlúčené len výnimočne a len na základe súdneho rozhodnutia, v každom súdnom konaní sa zúčastňujú všetky strany, pričom dieťa je vždy zastúpené kolíznym opatrovníkom. Výnimku zo zastúpenia môžu tvoriť len  tzv. rozhodnutia súdu o predbežnom opatrení – ide o rozhodnutia v prípadoch , ktoré vzhľadom na skutočnosť, že sa dieťa ocitlo bez akejkoľvek starostlivosti alebo jeho život a zdravie sú vážne ohrozené neznesú odklad a situácia musí byť vyriešená ihneď. Aj v takomto prípade sa môžu rodičia odvolať proti rozhodnutiu a je potrebné zdôrazniť, že predbežné opatrenie nie je rozhodnutie vo veci samej. Rovnako je treba zdôrazniť, že odňatie zo starostlivosti rodičov nie je automaticky spojené s odňatím resp. obmedzením rodičovských práv a povinností – okrem obmedzenia práva osobnej starostlivosti dochádza k výraznejším zásahom  do rodičovských práv len výnimočne. 

Deti mimo vlastnej rodiny v Slovenskej republike 
	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
celkový počet  detí

	1160 106

	1 138 335

	1 120 595

	1 103 452

	1 091 056

	1080000*

z toho deti mimo
vlastnej rodiny 

	absolútne číslo	13 948
	13 953
	13 873
	13 881
	14 080
	14 458
	
	%	1,202
	1,226
	1,238
	1,258
	1,290
	1,339*
	
*predpoklad, údaje budú aktualizované

72.	Ak  je dieťa odňaté zo starostlivosti rodičov, prichádzajú do úvahy rôzne formy náhradnej starostlivosti a osvojenie, ktoré nie je v Slovenskej republike zaradené pod pojem náhradnej starostlivosti. Najpreferovanejšou formou náhradnej starostlivosti je formálna starostlivosť príbuzných - náhradná osobná starostlivosť. Ďalšou formou je pestúnska starostlivosť – treba zdôrazniť, že v Slovenskej republike neexistuje tzv. profesionálna pestúnska starostlivosť, v prípade pestúnskej starostlivosti sa jedná výlučne o súkromný rodinnoprávny vzťah medzi dieťaťom a pestúnom. V prípade, že rodičia dieťaťa nemôžu vykonávať funkcie zákonného zástupcu dieťaťa, je dieťaťu ustanovený poručník, ktorý sa môže ale nemusí o dieťa osobne starať, t.j. časť detí je aj v priamej osobnej starostlivosti poručníkov. Krajným riešením je  zverenie dieťaťa do starostlivosti právnickej osoby – zariadenia. Hoci Slovenská republika nemá zavedenú profesionálnu pestúnsku starostlivosť, má zriadený inštitút tzv. profesionálnej rodiny. Profesionálny rodič je zamestnancom zariadenia, ktorý sa stará o dieťa, ktoré bolo zverené súdom do starostlivosti zariadenia vo svojom domácom prostredí (vo svojom byte/dome).   
Počty detí v rôznych formách starostlivosti o deti 
počet detí / rok 	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
celkový počet detí mimo vlastnej rodiny 	13 948	100	13 953	100	13 873	100	13 881	100	14 080	100	14 458	100	
z toho	deti v náhradných rodinách* 	8 174	58,60	8 286	59,39	8 517	61,39	8 546	61,57	8 661	61,51	8 958	61,96	
	deti v profesionálnych rodinách DeD	399	2,86	598	4,29	815	5,87	986	7,10	1 139	8,09	1 333	9,22	
	deti v skupinách zariadení** 	5 375	38,54	5 069	36,33	4 541	32,73	4 349	31,33	4 280	30,40	4 167	28,82	
. * pestúnska starostlivosť, formálna starostlivosť príbuzných, náhradná osobná starostlivosť a poručníctvo 
** detský domov, domov sociálnych služieb a reedukačné zariadenie
Počet detí zverených do jednotlivých foriem rodinnej starostlivosti a do predosvojiteľskej starostlivosti 

Rok	Počet detí zverených do NRS v priebehu roka	
	Osvojenie	Pestúnska starostlivosť	formálna starostlivosť
príbuzných*	Poručníctvo
	
	SLOVENSKEJ REPUBLIKY 	do cudziny				
2007	320	24	315	1196	223	
2008	240	25	293	1110	184	
2009	243	20	283	1087	209	
2010	295	45	278	1080	197	
2011	276	30	234	1126	204	
2012	196	11	242	1169	179	
*Náhradná osobná starostlivosť

Celkový počet detí v jednotlivých formách náhradnej rodinnej starostlivosti
73.	Finančná pomoc štátu deťom v náhradných rodinách je riešená v zákone o príspevkoch na podporu náhradnej starostlivosti o dieťa v znení neskorších predpisov. Účelom príspevkov je zabezpečiť podporu starostlivosti o dieťa, ktoré nemôže byť vychovávané vo vlastnej biologickej rodine. Príspevky sa poskytujú formou jednorazových príspevkov pri zverení dieťaťa do náhradnej starostlivosti a pri zániku zverenia dieťaťa z dôvodu dosiahnutia jeho plnoletosti a opakovaných príspevkov určených pre dieťa a pre náhradného rodiča. Výška jednotlivých príspevkov sa upravuje každoročne k 1. septembru koeficientom, ktorým sa upravili sumy životného minima. (V Druhej periodickej správe k Dohovoru o právach dieťaťa boli príspevky na podporu náhradnej starostlivosti o dieťa uvedené pod bodom č. 208).

74.	Slovenská republika systematicky zlepšuje podmienky zabezpečenia náhradnej starostlivosti o dieťa. V zmysle Usmernenia pre náhradnú starostlivosť o dieťa (2009) je zákonnou podmienku pre akékoľvek náhradné riešenie starostlivosti o dieťa dôsledné preskúmanie  možností rodičov starať sa o dieťa, ak to nie je možné je potrebné splniť ďalšiu zákonnú podmienku – t.j. preveriť či neprichádza do úvahy formálna starostlivosť príbuzných (preveruje sa aj priebežne). Až potom môže byť dieťaťu sprostredkovaná náhradná rodinná starostlivosť. 

75.	V hodnotenom období bolo realizovaných niekoľko legislatívnych aj nelegislatívnych zmien v oblasti náhradnej starostlivosti podporujúcich deinštitucionalizáciu v tejto oblasti.Za legislatívne zmeny uvádzame  zrýchlenie procesu riešenia situácie dieťaťa zavedením lehôt v procese sprostredkovania náhradnej rodinnej starostlivosti a zlepšeniu a precizovaniu právnej úpravy prípravy dieťaťa na sprostredkovanie náhradnej rodinnej starostlivosti, v záujme vyššej ochrany dieťaťa sa precizovali podmienky zapísania do zoznamu žiadateľov o náhradnú starostlivosť resp. vyradenia z tohto zoznamu (napr. ak neaktualizuje napriek výzve prípravu na náhradnú rodinnú starostlivosť. 

76.	Novelou zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kuratele sa od roku 2009 doplnila dovtedy platná zásada prednosti umiestňovania detí v profesionálnych rodinách tak, aby ak nie je možné umiestniť dieťa v profesionálnej rodine, malo prednosť vykonávanie súdneho rozhodnutia v skupinách zriadených v samostatných domoch alebo bytoch domovov detí (t.j. nie v účelových budovách hoci sú vnútorne usporiadané ako byty ale v komunite). Od 01.01.2009 sa detský domov zriaďuje ako domov detí alebo centrum detí. V domove detí sa vykonávajú rozhodnutia súdu v profesionálnej rodine a v skupinách výlučne zriadených v samostatných rodinných domoch alebo v samostatných bytoch, ktoré sa nachádzajú v obytných domoch. V jednom rodinnom dome alebo byte domova detí možno zriadiť len jednu samostatnú skupinu alebo jednu samostatnú diagnostickú skupinu a ak sú v domove detí utvorené vhodné podmienky zodpovedajúce potrebám detí, aj jednu špecializovanú samostatnú skupinu. Centrum detí utvára podmienky najmä pre dieťa, ktoré vyžaduje starostlivosť v samostatnej diagnostickej skupine alebo v špecializovanej samostatnej skupine. Finančné zdroje na zabezpečenie rozvoja domovov detí poskytuje štátny rozpočet ako aj štrukturálne fondy EÚ (ERDF na Slovenskej republike prostredníctvom Regionálneho operačného programu).    
77.	Od 01.01.2007 bola zavedená povinnosť detských domovov utvárať podmienky tak, aby každé dieťa do jedného roku veku bolo najneskôr po diagnostike zaradené do profesionálnej rodiny, s výnimkou dieťaťa, ktorého zdravotný stav vyžaduje osobitnú starostlivosť v špecializovanej samostatnej skupine, alebo ak je to v záujme dieťaťa z dôvodu zachovania súrodeneckých väzieb. Od 01.01.2009 sa táto povinnosť vzťahovala  na každé dieťa do troch rokov veku a s účinnosťou od 01.01.2012 sa táto povinnosť detských domovov rozšírila na deti do šesť rokov veku, t.j. zriaďovatelia detských domovov sú povinní zabezpečiť a utvoriť podmienky v detských domovoch tak, aby bolo každé dieťa do 6 rokov po jeho umiestnení v detskom domove najneskôr po diagnostike zaradené do profesionálnej rodiny (s rovnakými výnimkami ako je uvedené vyššie), pochopiteľne  dieťa po dovŕšení tohto veku ostáva v profesionálnej rodine. Uvedenou úpravou  sa docielilo, že všetky deti do 6 rokov veku musia byť umiestnené v rodinách. Rozvoj profesionálnych rodín bol zároveň cielene podporovaný aj prostredníctvom Národného projektu Zvyšovanie zamestnateľnosti profesionálnych rodičov v čase od decembra 2008 do novembra 2011 v rámci operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia. Cieľom projektu bol rozvoj profesionálnych rodín, vrátane prípravy na profesionálne vykonávanie náhradnej starostlivosti.

V tabuľke je uvedený počet profesionálnych rodičov v štátnych a neštátnych detských domovoch a počet detí v profesionálnych rodinách.
počet detí/rok 	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
celkový počet detí 	4570	100	459	100	4511	100	4423	100	4622	100	4701	100	
z toho 	v profesionálnych rodinách 	399	8,73	598	13,06	815	18,07	986	22,29	1139	24,64	1333	28,36	
	v samostatných skupinách 	3013	65,93	3042	66,43	2899	64,27	2589	58,53	575	55,71	2510	53,39	
	v iných skupinách 	1158	25,34	939	20,51	797	17,67	848	19,17	908	19,65	858	18,25	

78.	V zmysle celosvetovej filozofie deinštitucionalizácie boli v roku 2011 prehodnotené celkové východiská a vláda Slovenskej republiky Stratégiu deinštitucionalizácie sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti, ktorá sa v časti náhradnej starostlivosti premietla do Koncepcie zabezpečovania výkonu súdnych rozhodnutí v detských domovoch na roky 2012 – 2015 s výhľadom do roku 2020, Plán transformácie a deinštitucionalizácie náhradnej starostlivosti (ďalej len „Koncepcia DI“). Koncepcia DI obsahuje zoznam úloh a opatrení, ktoré sú zamerané na predchádzanie vyňatia detí z ich prirodzeného rodinného prostredia, na podporu náhradných rodinných foriem starostlivosti o deti a na zlepšovanie podmienok detí umiestnených v zariadeniach na výkon súdnych rozhodnutí. Podrobný časový harmonogram ich realizácie v krátkodobom a strednodobom časovom horizonte je prispôsobený tak, aby boli zohľadnené všetky rozhodujúce faktory. Súčasťou Koncepcie DI je aj podrobný plán transformácie  každého štátneho detského domova v Slovenskej republike.
Prehľad  počtu štátnych a neštátnych DeD	
Rok	Štátne detské 
domovy 	Neštátne detské domovy	detské domovy spolu 	
	celkom 	Domov detí	Centrum detí			
2009	77	8	0	19	96	
2010	75	10	65	20	95	
2011	71	11	60	20	91	
2012	67	11	56	20	87	

79.	Výkon rozhodnutia súdu – predbežné opatrenie, výchovné opatrenie, nariadenie ústavnej starostlivosti sa prednostne realizuje v detských domovoch, v ktorých bolo k 31.12.2012 umiestnených 4701 maloletých detí a mladých dospelých. Výchovné opatrenie a predbežné opatrenie súdu sa vykonáva aj v krízových strediskách. Rozhodnutie súdu o výchovnom opatrení a rozhodnutie súdu o predbežnom opatrení, ak bol podaný návrh na uloženie výchovného opatrenia sa realizuje aj v resocializačných strediskách predovšetkým za účelom aktivovania vnútorných schopností a prekonania dôsledkov drogových alebo iných závislostí a na zapojenie sa do života v prirodzenom prostredí. Na ústupe je počet detí s nariadenou ústavnou starostlivosťou umiestnených v domovoch sociálnych služieb, ktoré od roku 2009 neprijímajú deti na výkon rozhodnutia súdu. Ku koncu roka 2012 bolo umiestnených v domovoch sociálnych služieb 183 detí s nariadenou ústavnou starostlivosťou so zdravotným postihnutím.
80.	U každého dieťaťa umiestneného na základe rozhodnutia súdu v zariadení, má detský domov povinnosť vypracovať individuálny plán rozvoja osobnosti dieťaťa. Súčasťou tohto plánu rozvoja  osobnosti  dieťaťa  je  plán  výchovy  a plán  sociálnej  práce  s dieťaťom  a jeho  rodinou spracovaný v kooperácii s obcou a príslušným orgánom sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, ktorý nadväzuje na plán sociálnej práce s rodinou dieťaťa, ktorý spracováva orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. Orgán  sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately je zároveň povinný najmenej raz za 6 mesiacov navštíviť dieťa, ktoré bolo umiestnené v zariadení na výkon rozhodnutia súdu. (Odporúčanie Výboru č. 44)

81.	V rámci celého procesu bola od roku 2011 zavedená výrazná zmena v procese osamostatňovania sa detí a mladých dospelých žijúcich v detskom domove. Zo zákona začína príprava na osamostatnenie už rok pred dovŕšením plnoletosti, musia byť spracované plány prípravy na osamostatnenie sa  tak detí a neskôr aj mladých dospelých, významnou zmenou je aj  predĺženie veku do ktorého môžu byť mladí dospelí v detskom domove. Doterajšiu vekovú hranicu  25 rokov veku je možné predĺžiť o dva roky v prípade ak mladý dospelý študuje.  Na podporu osamostatnenie sa detí a mladých dospelých bola  zameraná aj osobitná výzva na predkladanie projektov z Európskeho sociálneho fondu  (ďalej len "ESF") v roku 2012 zameraných na osamostatnenie sa mladých dospelých. (Odporúčanie Výboru č. 44)

82.	V roku 2012 bol pripravený aj Národný projekt (financovaný z ESF) na podporu deinštitucionalizácie náhradnej starostlivosti, do ktorého sú zapojené všetky orgány sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately a detské domovy, ktorý sa aktuálne realizuje. Aktivity projektu sú zamerané tak na prirodzené rodinné prostredie, náhradné rodinné prostredie, ako na profesionálne rodiny a ostatné organizačné zložky detských domovov.     

83.	Výkon rozhodnutia súdu sa realizuje aj v špeciálnych výchovných zariadeniach  (diagnostické centrum a reedukačné centrum). Diagnostické centrum poskytuje diagnostickú, psychologickú, psychoterapeutickú, výchovno-vzdelávaciu starostlivosť deťom.
84.	Okrem informácií poskytnutých v bodoch 40 a 49 až 57,  uvádzame v tomto zoskupení práv, že v prípade, ak je dieťa v prostredí vlastnej rodiny ohrozené akoukoľvek formou násilia a nie je možné zabezpečiť jeho výchovu prostredníctvom širšej rodiny, zabezpečí výchovu a starostlivosť maloletej obeti násilia na základe rozhodnutia súdu v zariadení určenom na výkon rozhodnutia súdu, osobitne v krízových strediskách. Pre potreby krízovej intervencie je zabezpečená nepretržitá 24 hodinová dosažiteľnosť zamestnancov orgánov sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. Podozrenie z porušovania práv dieťaťa je možné anonymne nahlásiť na bezplatnú oznamovaciu linku Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny. 

Počet prípadov ktorými sa zaoberali orgány sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately sa v hodnotenom období 
Pomoc deťom týraným, sexuálne zneužívaným a šikanovaným	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
Počet evidovaných detí		746	609	408	343	422	545	

Maloletej obeti, jeho rodičom alebo osobe, ktorá sa osobne stará o dieťa orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately poskytne sociálne poradenstvo a informácie o orgánoch a organizáciách, ktoré v danej oblasti pôsobia napr. o dostupnosti zdravotníckych služieb, sociálnych služieb a ostatnej pomoci na zabezpečenie náležitej ochrany a pomoci, sprostredkuje účasť na programoch zameraných na pomoc obetiam násilia. V rámci pomoci obetiam násilia orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately poskytuje  obetiam násilia a členom rodiny psychologickú pomoc a podporné poradenstvo na zvládanie dopadov traumatickej udalosti. Na základe celkovej anamnézy prípadu orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej  kurately vypracuje plán sociálnej práce s dieťaťom, jeho rodičmi alebo osobou, ktorá sa osobne stará o dieťa a formou opatrení Sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately navrhne riešenie situácie dieťaťa. 
85.	V priebehu vyšetrovania trestného činu násilia páchaného v rodine orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej  kurately naďalej spolupracuje s políciou, súdom, prokuratúrou, školou, školským zariadením, obcou, vyšším územným celkom, akreditovaným subjektom, zdravotníckym zariadením ako i ďalšími právnickými a fyzickými osobami pôsobiacimi v oblasti sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. Zúčastňuje sa na výsluchoch dieťaťa pred vyšetrovacími orgánmi a výkonom funkcie opatrovníka zastupuje dieťa v trestnom konaní v prípadoch, v ktorých by mohlo dôjsť ku kolízii záujmov (páchateľ rodič alebo súrodenec). 

86.	Vo viacerých prípadoch je prvou osobou, ktorá okrem páchateľa prichádza do kontaktus príznakmi odôvodňujúcimi podozrenie na zanedbávanie, týranie alebo zneužívanie maloletej osoby alebo nespôsobilej osoby práve lekár alebo iný zdravotnícky pracovník.Účelom nového odborného usmernenia o príznakoch a diagnostike zanedbávania,  týrania alebo zneužívania maloletej osoby a o postupe poskytovateľov zdravotnej starostlivosti pri oznamovaní podozrenia na zanedbávanie, týranie alebo zneužívanie maloletej osoby, je oboznámiť poskytovateľov zdravotnej starostlivosti s príznakmi a diagnostikou zanedbávania, týrania alebo zneužívania maloletej osoby a spresniť postup poskytovateľov pri dodržiavaní ich povinnosti. Podľa zákona je poskytovateľ povinný bezodkladne oznamovať prokurátorovi, vyšetrovateľovi alebo policajnému orgánu (ďalej len „orgán činný v trestnom konaní“) podozrenie na zanedbávanie, týranie alebo zneužívanie maloletej osoby alebo inej osoby, ktorá nie je spôsobilá na právne úkony alebo ktorej spôsobilosť na právne úkony bola obmedzená (ďalej len „nespôsobilá osoba“).  Povinnosť bezodkladného oznámenia prípadov podozrenia je „prelomením“ povinnosti mlčanlivosti zdravotníckeho pracovníka.  

87.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky v rámci pracovných stretnutí s odborníkmi v oblasti prevencie rizikového správania detí  venovalo v rokoch 2010 – 2012 pozornosť analýze realizovaných programov krízovej intervencie v rezorte školstva v podmienkach práce centier pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie a pripravilo metodický materiál pod názvom „Krízová intervencia v podmienkach centier pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie“, ktorý bol prezentovaný  a distribuovaný na odborných školeniach. V roku 2011 bola Metodicko-pedagogickým centrom v Prešove sprevádzkovaná internetová doména www.bezpre.sk  s cieľom vytvorenia platformy pre výmenu informácií, skúseností a príkladov dobrej praxe z realizáciou odborne garantovaných projektov školskej prevencie, orientovaných na prevenciu a riešenie rizikového správania detí a mládeže, podporu bezpečnosti v školách, prevencie rizikového správania a podporu zdravého životného štýlu.  Na internetovej stránke je viacero metodík a praktických príručiek pre učiteľov na zabezpečenie predchádzania rizikovému správaniu. V rámci internetovej stránky www.prevenciesikanovania.sksú poskytované aktuálne informácie v danej oblasti zároveň aj s možnosťou internetového poradenstva pre deti, rodičov, učiteľov ako aj širokú verejnosť. Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie s podporou Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky spracoval propagačné materiály  - plagáty a letáky  - Nedaj sa kúpiť, Nie si na predaj a metodickú príručku „Nie sme na predaj... - metodická príručka pre prácu s deťmi ako obeťami násilia s dôrazom na prevenciu ich komerčného sexuálneho zneužívania“. Metodická príručka pre prácu s deťmi ako obeťami násilia s dôrazom na prevenciu ich komerčného sexuálneho zneužívania, ktorá je vo forme folderu s voľne vyberateľnými 125 stranami s obsahom: Deti a násilie; Syndróm týraného, zneužívaného a zanedbávaného dieťaťa; Komerčné sexuálne zneužívanie detí - Definícia a formy, Rizikové faktory ; Typológia ohrozených skupín detí; Psychologické vývinové osobitosti detí a mládeže; Diagnostika detí v prípadoch komerčného sexuálneho zneužívania, Kresba ľudskej postavy, Kinetická kresba rodiny, Scénotest, Kazuistiky, Komerčné sexuálne zneužívanie detí a škola; Význam rodičovskej výchovy detí – pozitívne rodičovstvo; Špecifiká realizácie preventívnych programov; Perspektívy multiodborovej resp. multirezortnej integrovanej spolupráce pri preventívnych a interventívnych aktivitách v prípadoch sexuálne zneužívaných detí. Priebežne sú tiež realizované rôzne regionálne aktivity napr. v priebehu roku 2012 Trnavský samosprávny kraj realizoval preventívny program zameraný na „Prevenciu komerčného sexuálneho násilia na deťoch a mladých ľuďoch v okrese Trnava“ v spolupráci s garantom projektu Centrom pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie v Trnave.  Projekt bol zameraný na prevenciu komerčného sexuálneho násilia a na prevenciu obchodovania s mladými ľuďmi. Cieľovú skupinu tvorili deti z materských škôl, žiaci základných škôl, stredných škôl, gymnázií a  rodičia. 

88.	Prostredníctvom webového sídla Národného osvetového centra (organizácia v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky) www.nocka.sk je v elektronickej verzii dostupný informačno-vzdelávací bulletin Sociálna prevencia. V periodiku sú každoročne publikované články zamerané na prevenciu negatívnych sociálno-patologických javov s spoločnosti (látkové, nelátkové a komunikačné závislosti, kriminalita, extrémizmus a pod.).

VI. Zdravotné postihnutie, základná zdravotná a sociálna starostlivosť
(články 6, 18 (ods.3), 23, 24, 26, 27 (ods. 1 -3) a 33)

Zdravie a zdravotné služby

89.	Právo na poskytovanie zdravotnej starostlivosti sa zaručuje rovnako každému v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania v zdravotnej starostlivosti ustanovenou osobitným predpisom. V súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania sa zakazuje diskriminácia aj z dôvodov pohlavia, náboženského vyznania alebo viery, manželského stavu a rodinného stavu, farby pleti, jazyka, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, zdravotného postihnutia, veku, majetku, rodu alebo iného postavenia. V Slovenskej republike práve zákon o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti upravuje poskytovanie poradenstva zákonným zástupcom detí a deťom v rámci vykonávania preventívnych prehliadok. Preventívne prehliadky dieťaťa vykonáva u dieťaťa všeobecný lekár pre deti a dorast od narodenia každé dva mesiace v prvom roku života dieťaťa a následne každé dva roky do veku 18 rokov. Deti môžu využiť taktiež poradenstvo, ktoré im poskytnú v konzultačných strediskách ochrany zdravia a podpory zdravia. Ich činnosť je zameraná najmä na znižovanie rizikových faktorov životného štýlu so zameraním na racionálne stravovanie, dostatočnú fyzickú aktivitu, riziká užívania škodlivých látok a metódy zvládania stresu. 

90.	V súvislosti s     implementáciou Európskej stratégie starostlivosti o deti a dorast (Regionálny úrad Svetovej zdravotníckej organizácie pre Európu, 2005) schválila v marci 2008  vláda  Slovenskej republiky Národný program starostlivosti o deti a dorast v Slovenskej republike na roky 2008 – 2015. Zameranie úloh tohto programu korešponduje s dohovorom. 

Z obsahu programu vyplývajú konkrétne ciele pre rezortné a medzirezortné aktivity na riešenie otázok zdravia a zdravého vývinu detí a dorastu, ktorými sú napríklad zabezpečenie manažmentu patologických stavov prenatálneho, perinatálneho a postnatálneho obdobia, presadzovanie zásad Mother and Baby Friendly Hospital Initiative (ďalej len „BFHI“) - iniciatíva Nemocnice priateľské k deťom v perinatálnej a neonatálnej zdravotnej starostlivosti, skorý záchyt vývinových psychomotorických porúch v prevencii rozvoja zdravotného postihnutia u dieťaťa, predchádzanie a monitorovanie patologického vývinu detí a dorastu spojené s výživou, nadváhou a obezitou, zlepšenie osobného vzťahu k zodpovednosti za vlastné zdravie v súvislosti s orálnym zdravím, racionálnou výživou a pohybovou aktivitou, poskytovanie podpory v oblasti prevencie detských úrazov, zlepšenie dostupnosti zdravotnej starostlivosti pre deti a dorast sociálne rizikových skupín obyvateľstva vrátane rómskych detí prostredníctvom komunitných pracovníkov v oblasti zdravotnej výchovy, najmä v oblasti poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti, prevencie diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, sexuálneho zneužívania vrátane komerčného, prevencie porúch duševného zdravia u detí a dorastu, edukácie v oblasti kultúrnej a enviromentálnej. Sumár realizácie úloh programu sa predkladá každoročne v Správe o plnení programu. 

91.	Nástroje podporne prispievajúce k implementácii práv dieťaťa na národnej a regionálnej úrovni sú najmä Národný program starostlivosti o deti a dorast v Slovenskej republike na roky 2008 -2015, Národný program prevencie ochorení srdca a ciev, Národný imunizačný program v Slovenskej republike, Plán realizácie úloh Národného programu duševného zdravia na roky 2012 – 2013, Národný program prevencie obezity, Národný akčný plán pre kontrolu tabaku na roky 2012 – 2014, Program podpory zdravia znevýhodnených komunít na Slovenskej republike na roky 2009 -2015 (aktuálne sa neuplatňuje), Akčný plán pre životné prostredie a zdravie obyvateľov Slovenskej republiky IV (NEHAP IV). Ďalšie materiály v minulosti realizované sú v súčasnosti aktualizované (napr. Národná protidrogová stratégia v oblasti detí a mládeže v Slovenskej republike do roku 2020, Národný program prevencie HIV/AIDS v Slovenskej republike na roky 2013 -2016 a Národný akčný plán pre problémy s alkoholom na roky 2013 -2020). 

92.	Od roku 2009 v oblasti perinatálnej, neonatálnej a postnatálnej zdravotnej starostlivosti uvoľnilo na zabezpečenie špecializovanej zdravotnej starostlivosti v špecializovanom Národnom centre materno – fetálnej medicíny 1 142 173 eur a 1 500 000 eur na doplnenie prístrojového vybavenia perinatologických centier, ktoré sú súčasťou zdravotníckych zariadení pre Univerzitnú nemocnicu s poliklinikou Bratislava – Petržalka, Detskú fakultnú nemocnicu s poliklinikou Bratislava, Univerzitnú nemocnicu v Martine, Fakultnú nemocnicu s poliklinikou F. D. Roosevelta Banská Bystrica, Fakultnú nemocnicu s poliklinikou J. A. Reimana Prešov, Detskú fakultnú nemocnicu Košice a Fakultnú nemocnicu s poliklinikou Nové Zámky.

93.	Aktivity na podporu dojčenia a presadzovania zásad BFHI v perinatálnej a neonatálnej zdravotnej starostlivosti realizujú každoročne občianske združenia UNICEF a Mamila. K najvýznamnejším aktivitám patrí vydanie publikácie Sprievodca matky v starostlivosti o dieťa, v ktorej skúsení autori uvádzajú prípravu na materstvo, organizáciu poskytovania zdravotnej starostlivosti o dieťa v Slovenskej republiky, význam rodiny a matky a jej starostlivosti dôležitej najmä pre vývoj bezpečnej primárnej väzby s dieťaťom a publikácie Praktický návod na dojčenie, ktorá je sprievodcom s praktickými ukážkami modelových situácií v oblasti dojčenia. Uvádza cenné informácie Nilsa Bergmana, Jamesa Mckennu a Jacka Newmana. Prof. MUDr. Jack Newman, medzinárodne uznávaný špecialista WHO v oblasti dojčenia každoročne v Slovenskej republike v rámci niekoľkých seminárov, ktoré organizujú predmetné občianske združenia, edukuje zdravotníckych pracovníkov a matky. 

94.	Včasná diagnostika porúch psychomotorického vývinu a spôsob  postupu pri informovaní rodiča alebo zákonného zástupcu dieťaťa so zdravotným znevýhodnením o výchovnom, psychologickom a špeciálno-pedagogickom poradenstve a prevencii je predmetom usmernenia  Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky od 15. júla 2011. Bol podporený projekt na vytvorenie nástroja skríningového vyšetrenia detí pri preventívnych prehliadkach ku včasnej identifikácii zdravotného postihnutia vypracovaním národných štandardizovaných noriem posúdenia psychomotorického vývinu detí.

95.	Vychádzajúc z potreby rozšírenia spektra novorodeneckého skríningu o tzv. zriedkavé geneticky podmienené ochorenia, ktoré zavčasu nediagnostikované zásadným spôsobom ohrozujú život dieťaťa alebo zanechávajú jeho trvalé poškodenie bola vydaná nová legislatívna norma k celoplošnému novorodeneckému skríningu kongenitálnej hypotyreózy, kongenitálnej adrenálnej hyperplázie, cystickej fibrózy, vybraných dedičných metabolických porúch u novorodencov a zdravotnej starostlivosti o zachytené prípady, ktorá rozšírila už dlhodobo realizovaný novorodenecký skríning, ktorý sa vykonáva zo vzorky suchej kvapky krvi odobratej všetkým živonarodeným novorodencom rozšírený o ďalších deväť geneticky podmienených metabolických porúch, ktorých detekcia sa spolu s fenylketonúriou vykonáva metódou tandemovej hmotnostnej spektrometrie. Rozšírenie skríningu je v súlade s uzneseniami odborných inštitúcií EÚ v starostlivosti o tzv. zriedkavé ochorenia a realizáciou predmetného odborného usmernenia sa Slovenská republika zaradí medzi popredné štáty EÚ v tejto oblasti. 

96.	Realizácia preventívnych opatrení v súvislosti s výživou, nadváhou a obezitou u detí sa vykonáva v Slovenskej republike v súlade  Národným program prevencie ochorení Slovenskej republiky srdca a ciev na roky 2010 – 2012 (ďalej len „NPPOSC“), ktorého II. časť je komplexne venovaná prevencii ochorení Slovenskej republiky dca a ciev u detí a dorastu so zameraním na prevenciu rizikových faktorov. Sumár realizácie úloh NPPOSC je predkladaný predkladá každoročne  vláde Slovenskej republiky.
 
97.	HIV/AIDS je vážnym zdravotníckym a celospoločenským problémom. Problematike HIV/AIDS je v Slovenskej republike venovaná náležitá pozornosť. V roku 2009 bol vládou Slovenskej republiky schválený Národný program prevencie HIV/AIDS v Slovenskej republiky na roky 2009 – 2012 (ďalej len „národný program“). Národný program vychádza zo špecifických charakteristík vo výskyte HIV/AIDS v Slovenskej republiky. Je zameraný na celú populáciu Slovenskej republiky s dôrazom na ohrozené skupiny obyvateľstva, vrátane detí. Koordinátorom národného programu v Slovenskej republikeje hlavný hygienik Slovenskej republiky, ktorý je zároveň predsedom Národnej komisie pre prevenciu HIV/AIDS. Finančné prostriedky na zabezpečenie úloh národného programu sú vyčlenené z rozpočtových kapitol zodpovedných rezortov. Problematike HIV/AIDS sa vo vzťahu k detskej populácii venuje adekvátna pozornosť. V národnom programe je uvedených niekoľko aktivít zameraných na rozvoj prevencie HIV/AIDS v detskej populácii. Týmito aktivitami sú kampane, regionálne programy prevencie HIV/AIDS, edukačné programy zamerané na deti a mládež, vrátane projektu Hrou proti AIDS, kampaň Červené stužky či aktivity k Svetovému dňu AIDS. V prípade podozrenia na infekcii HIV je všetkým deťom, ktoré si to vyžadujú zabezpečený odber krvi na zistenie prítomnosti anti -HIV protilátok a v prípade indikácie aj potrebná liečba.

98.	Expertná skupina detských chirurgov vypracovala projekt kreovania štyroch detských trauma centier (ďalej len „DTC“) v Slovenskej republike so zameraním na materiálno -technické vybavenie a personálne zabezpečenie týchto pracovísk. Hlavným problémom ďalšej realizácie projektu sú chýbajúce finančné zdroje.  Projekt kreovania stanovuje na vybudovanie jedného DTC sumu 2,2 miliónov eur, čo je v súhrne 8,8 miliónov eur pre  Slovenskú republiku.

99.	Národný program podpory duševného zdravia (ďalej len „NPPDZ“) je materiálom s cieľom dlhodobo pozitívne ovplyvňovať zlepšovanie zdravotného stavu obyvateľstva Slovenskej republiky elimináciou výskytu porúch zdravia, ktoré znižujú kvalitu života a ohrozujú človeka predčasnou smrťou. Zvyšovať zdravotné uvedomenie obyvateľov a navodzovať postupnú zmenu postoja obyvateľov k vlastnému zdraviu, zvyšovať zainteresovanosť jednotlivých zložiek spoločnosti, aby sa plnenie stalo celonárodnou iniciatívou, zabezpečovať ochranu a podporu zdravia, mobilizovať spoločnosť na všetkých úrovniach pre dosiahnutie zníženia výskytu rizikových faktorov ovplyvňujúcich zdravie a monitorovať a hodnotiť úroveň zdravotného uvedomenia a výskytu rizikových faktorov životného štýlu. Úlohy predmetného programu sa zameriavajú na oblasť duševného zdravia detí a mládeže. 

100.	Pre oddelené a vylúčené rómske komunity v Slovenskej republike existujú osobitné bonusové zdravotné predpisy, vrátane osobitných programov zameraných na deti, ktoré majú charakter navýšenia poskytovania zdravotnej starostlivost, napríklad bezplatné očkovanie osôb proti vírusu hepatitídy A v oblastiach sociálne znevýhodnených skupiny obyvaľstva.

Program podpory zdravia znevýhodnených komunít na Slovenskej republike realizuje Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky od roku 2007., Program bol pripravený v spolupráci s Úradom splnomocnenkyne vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity a bol systémovým pokračovaním pilotného projektu s názvom „Zlepšenie prístupu rómskej menšiny k zdravotnej starostlivosti v Slovenskej republiky.“ V súčasnosti prebieha 2. etapa programu na roky 2009 – 2015, ktorá bola schválená vládou v septembri 2008.Cieľovou skupinou v 2. etape programu sú i naďalej obyvatelia vybraných segregovaných a separovaných rómskych osídlení a lokalít Banskobystrického, Košického a Prešovského kraja, v ktorých je zdravotno-hygienická situácia najkritickejšia. Program sa realizuje prostredníctvom komunitných pracovníkov v oblasti zdravotnej výchovy (ďalej len „KPZV“), ktorí sú riadení príslušným regionálnym úradom verejného zdravotníctva                   

Do 1. etapy programu, t.j. roky 2007 – 2008 bolo zapojených 10 úradov verejného zdravotníctva (Banská Bystrica, Bardejov, Košice, Michalovce, Poprad, Prešov, Rimavská Sobota, Rožňava, Spišská Nová Ves, Stará Ľubovňa). V rámci realizácie 2. etapy programu sa počet rozšíril o  Humenné a Vranov nad Topľou,   zároveň sa rozšíril aj počet osídlení a lokalít, v ktorých KPZV pôsobili z   115 v roku 2009 na 122  v roku 2011  
Financovanie 
I.etapa	II.etapa 	
rok 2007	5 820 000, - - SK	rok 2009	150 190, - - €		
rok 2008	6 007 217, - - SK	rok 2010	150 190, - - €	
		rok 2011	172 923,30  €	

Na základe Programu podpory zdravia znevýhodnených komunít v Slovenskej republike zabezpečovali 30 komunitní pracovníci v oblasti zdravotnej výchovy podporu zdravia osôb žijúcich v sociálne vylúčených rómskych komunitách. Komunitní pracovníci v oblasti zdravotnej výchovy sprostredkovávali komunikáciu medzi obyvateľmi rómskych osád na jednej strane a lekármi, sestrami, pôrodnými asistentkami a profesionálmi verejného zdravotníctva na druhej strane. Zdravotná výchova týchto pravovníkov bola zameraná na starostlivosť o vlastné zdravie jednotlivca, prevenciu infekčných chorôb, vrátane účasti na očkovaniach, zodpovedné rodičovstvo a uzatváranie manželstiev, ochranu životného prostredia, manipuláciu s potravinami, prevenciu nehôd a zranení, zdravotnú starostlivosť a všeobecnú starostlivosť o deti,prácu s rodinami priamo v osadách, ale okrem toho organizovali aj konkrétne činnosti, ktorých sa zúčastňujú cieľové skupiny, ako napríklad deti a mladiství, ale i činnosti v školách. Uvedené aktivity vykonávané komunitnými pracovníkmi zdravotnej výchovy sa od roku 2012 nerealizujú, vzhľadom k úsporným opatreniam. Aktuálne sa pripravuje predloženie iniciatívneho materiálu „Návrh zabezpečenia finančnej stabilizácie Programu podpory zdravia znevýhodnených komunít na Slovenskej republike na roky 2013 – 2015“ na rokovanie vlády Slovenskej republiky. 

Opatrenia na zabezpečenie dôstojnosti detí so zdravotným postihnutím

101.	Dňom 1. januára 2009 v Slovenskej republike  nadobudla účinnosť nová právna úprava (zákon č. 447/2008 Z. z.) zákon o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia, ktorého predmetom je úprava podmienok poskytovania peňažných príspevkov na kompenzáciu pre fyzické osoby s ťažkým zdravotným postihnutím. Cieľom právnej úpravy je zachovanie, obnova alebo rozvoj schopností fyzických osôb a ich rodín viesť samostatný život, utvorenie podmienok a podpora integrácie fyzických osôb a ich rodín do spoločnosti a to za ich aktívnej účasti v tomto procese a prekonanie alebo zmiernenie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia.

Peňažné príspevky na kompenzáciu je možné poskytnúť fyzickej osobe s ťažkým zdravotným postihnutím pri splnení podmienok ustanovených zákonom, pričom za fyzickú osobu s ťažkým zdravotným postihnutím sa považuje občan, ktorého miera funkčnej poruchy je stanovená  podľa WHO najmenej na 50%. Odkázanosť fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím na konkrétny peňažný príspevok sa odvíja nielen od ťažkého zdravotného postihnutia fyzickej osoby, ale aj od nemedicínskych kritérií (osobnosť fyzickej osoby, jej rodinné a širšie životné prostredie). Na základe takéhoto širšieho poznania sociálnej situácie fyzickej osoby sa navrhujú (v oblasti mobility, komunikácie, nevyhnutných životných úkonov a prác v domácnosti a zvýšených výdavkov) tie formy kompenzácie, ktoré sa ukazujú ako najvhodnejšie. Sociálnu posudkovú činnosť vykonávajú sociálni pracovníci v spolupráci s inými odborníkmi (napr. ergoterapeut, architekt) za účasti fyzickej osoby, ktorá je posudzovaná a má právo vyjadrovať svoje potreby a návrhy na riešenie sociálnej situácie.

Poskytovanie peňažných príspevkov na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia v zmysle zákona o peňažných príspevkoch na kompenzáciu je financované zo štátneho rozpočtu. Peňažné príspevky na kompenzáciu sa poskytujú v rôznych výškach v závislosti od druhu príspevku  a od príjmu a majetku fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím.    

102.	Vychádzajúc z praktických skúseností, boli od  júla 2011 vykonané zmeny  v právnej úprave peňažných príspevkov na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia.  V prospech fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím upravila novela zákona aj podmienky poskytovania niektorých peňažných príspevkov na kompenzáciu. Novelou zákona o kompenzáciách bola zároveň vykonaná aj zmena v posudzovaní  zaraďovania detí do jednotlivých organizačných súčastí detského domova. Ako už bolo uvedené, v Slovenskej republike  musí každé dieťa do veku 6 rokov (v prípade, ak sa o neho nemôžu starať jeho rodičia, alebo príbuzní alebo nemôže byť zverené do inej formy náhradnej rodinnej starostlivosti), ktoré  je  umiestnené do detského domova  vyrastať v profesionálnej rodine. Táto zákonná povinnosť má dve výnimky – jednou sú veľké súrodenecké skupiny a druhou je zdravotný stav dieťaťa, ktorý vyžaduje sústavnú zdravotnú (ošetrovateľskú) starostlivosť v špecializovanej skupine. O tomto nemôže detský domov od roku 2009 rozhodnúť sám, a to i napriek tomu, že komplexná diagnostika prebieha v detskom domove. Každé takéto rozhodnutie musí byť verifikované posudkovým lekárom. Dokonca u starších detí je vylúčené zaradenie do špecializovanej skupiny pre duševne choré deti bez predchádzajúcej verifikácie posudkovým lekárom. Tento mechanizmus bol zavedený v roku 2009 a v roku 2011 boli bližšie špecifikované podmienky a proces  posudzovania posudkovým lekárom.                   

Opatrenia s cieľom chrániť deti pred zneužívaním látok

103.	V oblasti  opatrení na ochranu detí pred zneužívaním látok  prerokovala vláda Slovenskej republiky v apríli 2009 správu o komplexnom vyhodnotení plnenia v poradí tretej protidrogovej stratégie – Národného programu boja proti drogám na roky 2005 – 2008 a prijala novú Národnú protidrogovú stratégiu na obdobie 2009  - 2012. 

104.	 Osobitný priestor bol zo strany vlády Slovenskej republiky venovaný boju proti distribúcii a spotrebe drog v oblasti represie, ale aj prevencie. Posilnili sa zákonné a výkonné kompetencie Policajného zboru v oblasti boja proti drogám. V apríli roku 2011 došlo k doplnenie zoznamu látok v zákone č. 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch o 43 nových psychoaktívnych látok predávajúcich sa v sieti crazy shopov.

105.	Drogovú situáciu na Slovenskej republike monitorovalo NMCD v oblasti ponuky a dopytu po drogách podľa kľúčových a hlavných indikátorov EMCDDA, a tak ako doteraz, sa zbierali a analyzovali údaje z oblasti ponuky drog a redukcie ponuky drog. Stav drogovej problematiky z pohľadu napĺňania cieľov rezortných Akčných plánov sledovali aj jednotlivé rezorty, vychádzajúc z vlastných štatistických zisťovaní a výnimočne aj z výskumných aktivít v tejto oblasti. Tieto zisťovania sú nastavené na širší kontext a musia rešpektovať priority rezortu. V Rámcovom akčnom pláne sa čiastočne posilnil význam Národného monitorovacieho centra pre drogy vo vzťahu k domácemu prostrediu.

106.	Resocializácia drogovo a inak závislých je i naďalej  zabezpečovaná v rámci systému sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v resocializačných strediskách, ktoré poskytujú resocializačné programy plnoletým a maloletým klientom  na základe dohody,  avšak vždy na odporučenie psychiatra alebo adiktológa. Maloletý klient môže byť do resocializačného strediska umiestnený aj na základe rozhodnutia súdu o výchovnom opatrení, v takomto prípade je jeho  resocializácia plne hradená štátom. V Slovenskej republike pôsobí 20 resocializačných stredísk z toho jedno zriadené v pôsobnosti samosprávy a 19 je neštátnych/akreditovaným Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky s celkovou kapacitou cca 500 miest. V roku  2009 boli nanovo zákonom upravené podmienky výkonu resocializácie v resocializačných strediskách, každé resocializačné stredisko má vypracovaný a zverejnený program resocializačného strediska, každý klient má vypracovaný plán resocializácie a v prípade maloletých klientov sa tento plán pravidelne vyhodnocuje s príslušným orgánom sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. V novej právnej úprave  sa premietli  výstupy Slovensko-fínsko-francúzskeho twiningového projektu Úradu vlády Slovenskej republiky z prostriedkov Európskej únie. Výsledkom projektu bolo o. i. aj spracovanie štandardov  pre resocializačné strediská, ktoré sú pravidelne vyhodnocované.  

107.	V rámci systému sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately  je zriadený inštitút sociálneho kurátora detí, ktorý vykonáva potrebné opatrenia aj pre deti drogovo a inak závislé, deti experimentujúce s drogami, závislé na hrách a pod. Sociálni kurátori pre deti  ročne vykonávajú opatrenia pre cca 25 detí (trestná činnosť, poruchy správania a pod.) z toho pre 300 až 400 detí, ktoré majú problémy s drogami alebo hrami a pod. Zároveň je na 7-mich orgánoch sociálnoprávnej ochrany detí (v krajských mestách) zriadená funkcia psychológa - preventistu, ktorý organizuje preventívne aktivity z pohľadu sociálnoprávnej ochrany detí asociálnej kurately v danom regióne smerom na ostatné orgány sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v kraji a detské domovy.     

108.	Prevencii látkových a nelátkových závislostí sa venuje aj rezort Ministerstva kultúry Slovenskej republiky. Národné osvetové centrum sa každoročne podieľa na organizovaní výtvarného projektu pre cieľovú skupinu mládeže vo veku 14 – 18 rokov Prečo som na svete rád/rada. Múzeum Slovenského národného povstania v Banskej Bystrici pravidelne realizuje výchovno-vzdelávací program pre študentov stredných škôl Chcem život bez drog.  Národné osvetové centrum každoročne realizuje metodický seminár pre odborných pracovníkov regionálnych osvetových stredísk, v rámci ktorého reflektuje aj problematiku prevencie negatívnych sociálno-patologických javov v spoločnosti (látkové a nelátkové závislosti, kriminalita, extrémizmus.                

109.	Výraznú pozornosť venuje Slovenská republika ochrane nefajčiarov a postupne  sprísňuje podmienky ochrany nefajčiarov pred účinkami tabakového dymu.

110.	Prevencia závislostí od alkoholu, tabaku a drog je súčasťou štátneho kurikula v základných a stredných školách. Vo výchovnovzdelávacom procese sa prevencii závislostí od alkoholu, tabaku a drog venuje priestor v rámci hodín etickej výchovy, občianskej výchovy, náboženskej výchovy, prírodopisu, slovenského jazyka, chémie, biológie a triednických hodín.  Prevencii sa venujú aj na triednických hodinách a hodinách náboženskej výchovy/náboženstva, v stredných odborných školách v rámci predmetov psychológia a ošetrovateľstvo.  Prvky univerzálnej  prevencie v mimo vyučovacom čase sa uplatňujú v krúžkovej činnosti, v aktivitách organizovaných centrami pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie a v školských kluboch detí. Najčastejšie sa realizujú projekty Zdravie v školách, Škola podporujúca zdravie, rovesnícke programy, preventívny program Cesta k emocionálnej zrelosti a program Otvorená škola. Ministerstvo školstva, vedy výskumu a športu Slovenskej republiky od roku 2005 každoročne vyhlasuje a realizuje rozvojový projekt pod názvom „Zdravie v školách“. Každý rok v rámci  stanovených  prioritných oblastí podpory je zaradená aj  oblasť prevencie  látkových a nelátkových závislostí. K zvyšovaniu odbornej úrovne pedagogických pracovníkov a systematickému komplexnému prístupu k prevencii v školskom prostredí v kontexte aktuálne zavedenej reformy školstva  bol v Štátnom pedagogickom ústave pripravený  dokument „Východiská k tvorbe stratégie školy v prevencii rizikového správania detí a žiakov“. Dokument sa sústreďuje na najčastejšie prejavy rizikového správania v školskom prostredí spojené s experimentovaním, resp. rizikovým užívaním návykových látok (legálnych a nelegálnych drog), neprijateľným správaním (agresia, šikanovanie) a prejavmi intolerancie. Špecifikuje rámec k tvorbe stratégie školy v prevencii rizikového správania v rámci jednotlivých stupňov vzdelávania – ISCED 0 (predprimárny/predškolský stupeň), ISCED 1 (primárny/prvý stupeň vzdelávania), ISCED 2 (nižší sekundárny/druhý stupeň vzdelávania). Školy v sledovanom období najčastejšie realizovali školské projekty podpory zdravia a zdravého životného štýlu, rovesnícke programy a preventívne programy a projekty v spolupráci s centrami pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie.

111.	Pozornosť rezortu vnútra bola zameraná na kontrolu požívania alkoholických nápojov deťmi a mládežou. Na jednotlivých okresných riaditeľstvách Policajného zboru a krajských riaditeľstvách Policajného zboru boli vykonávané preventívne akcie na kontrolu požívania alkoholických nápojov deťmi a mládežou. Boli vykonávané preventívne akcie zamerané na kontrolu požívania alkoholických nápojov deťmi a mládežou, na záškoláctvo, najmä v miestach, kde bol zaznamenaný, resp. sa predpokladal predaj alkoholu maloletým a mladistvým ako i predaj a distribúcia omamných látok. Akcie, ktoré boli realizované formou preventívno-bezpečnostných akcií, boli vykonávané v spolupráci s pracovníkmi sociálnej kurately úradov práce sociálnych vecí a rodiny.

112.	Štátny pedagogický ústav realizoval projekt Prevencia alkoholizmu u 11 – 15 ročných žiakov pokračoval v šírení výstupu projektu DVD Alkohol – skrytý nepriateľ a metodiky k jeho používaniu do rôznych typov škôl,  školských zariadení a tiež  do centier pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie. Distribúcia  filmu bola zabezpečená okrem škôl aj na úrady verejného zdravotníctva, do detských domov  a film je k dispozícii aj  ďalším pedagogickým a nepedagogickým pracovníkom, ktorí o neho v budúcnosti prejavia záujem. Na podnet Rady vlády Slovenskej republiky Slovenskej republiky pre prevenciu kriminality sa v roku 2009 začalo  s pilotným overovaním projektu Dánskej rady pre prevenciu kriminality pod názvom  „Každý to robí!“, ktorý bol ponúknutý  Ministerstvu školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky na transfer ako jeden z príkladov dobrej praxe  Európskou sieťou  pre prevenciu kriminality (EUCPN). Konkrétny výstupom projektu je manuál s metodikou projektu pod názvom „Všetci to robia“! a metodická publikácia „K prevencii v škole“, ktoré školy získali a ktoré sú ako príklad dobrej praxe zárukou efektívnej prevencie. Ako inovatívna forma prevencie a súčasne prirodzená súčasť výchovno-vzdelávacieho procesu sa stretla metodika projektu v školách s pozitívnym ohlasom,  pretože obsahuje praktický návod na realizáciu prevencie užívania návykových látok a rizikového správania pri práci so žiakmi. Je zameraná na žiakov druhého stupňa vzdelávania, ktorí patria k najohrozenejšej vekovej skupine v súvislosti s experimentovaním s návykovými latkami (tabak, alkohol), ktoré sú neraz spájané s rizikom kriminality. 

113.	V roku 2011 Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie pokračoval v realizácii projektu „Experimentálne overovanie integrovaného systému prevencie sociálno-patologických javov u detí a mládeže v regióne Bratislava – Ružinov“. Trnavský samosprávny kraj v spolupráci s odborným garantom Centrom pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie v Trnave realizoval od roku 2009 do roku 2011 v okrese Trnava, Galanta, Skalica a Piešťany dlhodobý preventívny program „Prevencia a eliminácia sociálnopatologických javov u detí a žiakov“, ktorý bol určený pre deti z materských škôl, žiakov 3. ročníkov základných škôl, študentov stredných škôl a súčasťou programu boli aj víkendové pobytové aktivity pre deti a rodičov. Preventívny program pre žiakov bol zameraný na rozvoj prosociality osobnosti u žiakov mladšieho školského veku, posilnenie kladných vzťahov v triednych kolektívoch a efektívne riešenie záťažových situácií. Preventívny program pre stredoškolákov bol zameraný na rozvoj a formovanie osobnosti jedinca, vzťahové väzby, tréning a rozvoj komunikačných zručností, rozvoj sebapoznania, efektívne riešenie konfliktov s možnosťou pracovať a získavať skúsenosti cez zážitky. Cieľom víkendových pobytov pre deti a rodičov bola podpora vzájomnej spolupráce detí a rodičov na skvalitňovaní interpersonálnej komunikácie, rozvíjanie kooperatívnych vzťahov a učenie sa konštruktívnemu spôsobu riešenia náročných výchovných situácií v rodine. Prínosom preventívneho programu bola postupná eliminácia sociálnopatologických javov, zmena v prístupe žiakov voči sebe, rodičov voči deťom a pedagógov voči svojim žiakom.  

Životná úroveň a zníženie chudoby 
114.	Pri vzniku a trvaní určitej štátom uznanej životnej udalosti, ktorou je narodenie dieťaťa a zabezpečovanie starostlivosti o dieťa štát poskytuje dávky štátnej sociálnej podpory vo forme jednorazových alebo opakovaných finančných príspevkov. (V Druhej periodickej správe k Dohovoru o právach dieťaťa boli uvedené pod bodmi 247 -251.) Zmeny v poskytovaní dávok štátnej sociálnej podpory od roku 2007 sú nasledovné:
Prídavok na dieťa a príplatok k prídavku na dieťa
S účinnosťou od 1.1.2008 sa umožnilo k prídavku na dieťa poskytovať príplatok v prípade, ak rodičia dieťaťa z dôvodu svojho veku alebo nepriaznivého zdravotného stavu nevykonávajú zárobkovú činnosť a v dôsledku toho si nemôžu uplatniť nárok na daňový bonus. Príplatok k prídavku na dieťa môže poskytnúť výlučne rodičom alebo náhradným rodičom, ktorí poberajú starobný dôchodok, predčasný starobný dôchodok, invalidný dôchodok  pri  poklese schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70% alebo výsluhový dôchodok, nevykonávajú zárobkovú činnosť a nemôžu si uplatniť daňový bonus.
S účinnosťou od 1.1.2009 sa zmenila úprava súm prídavku na dieťa a príplatku k prídavku na dieťa. Podľa dovtedy platnej právnej úpravy bolo na rozhodnutí vlády Slovenskej republiky, či sumy týchto dávok upraví alebo nie, čo malo za následok, že výška prídavku na dieťa od roku 2004 sa nemenila. Podľa úpravy účinnej od 1.1.2009  sa sumy každoročne zvyšujú k 1. januáru koeficientom, ktorým sa upravili sumy životného minima. Od 1.1.2013 je prídavok na dieťa v sume 23,10 eura a príplatok k prídavku na dieťa v sume 10,83 eura.

Príspevok na starostlivosť o dieťa
Príspevok na starostlivosť o dieťa je od 1.1.2009 novou dávkou štátnej sociálnej podpory, ktorá bola zavedená do praxe zákonom č. 561/2008 Z. z.. Je to sociálna dávka určená rodičom, ktorí začnú vykonávať zárobkovú činnosť alebo sa vrátia späť do práce skôr, ako dieťa dovŕši vek tri roky, resp. šesť rokov, ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom a v čase výkonu pracovnej činnosti zabezpečia starostlivosť o svoje dieťa inou právnickou osobou alebo fyzickou osobou, napr. umiestením dieťaťa v zariadení (materská škola, detské jasle). Štát prispieva rodičom na výdavky za túto starostlivosť na každé dieťa vo výške preukázaných výdavkov najviac v sume, ktorá zodpovedala sume rodičovského príspevku (pri začiatku účinnosti tohto zákona bola suma rodičovského príspevku 158,67 eura mesačne). Ak starostlivosť o dieťa zabezpečuje fyzická osoba bez živnostenského oprávnenia, napr. príbuzný rodiča dieťaťa, výška príspevku na starostlivosť o dieťa bola 25 % sumy rodičovského príspevku bez preukazovania výdavkov. Vzhľadom na vysokú finančnú náročnosť poskytovania služieb starostlivosti o deti predovšetkým v súkromných zariadeniach a v záujme zvýšenia dostupnosti týchto služieb aj pre rodičov s nízkymi príjmami sa od 1.1.2011 upravila horná hranica príspevku na sumu 230 eur mesačne. Výšku príspevku na starostlivosť o dieťa môže vláda Slovenskej republiky upraviť k 1. januáru  kalendárneho roka nariadením. 
Rodičovský príspevok
Od 1.1.2010 nadobudol účinnosť nový zákon o rodičovskom príspevku č. 571/2009 Z. z., ktorým sa v spojitosti s príspevkom na starostlivosť o dieťa upraveným zákonom č. 561/2008 Z. z. vytvoril pre rodičov priestor na voľbu takej formy starostlivosti o dieťa v priebehu jeho prvých rokov života, ktorá najviac zodpovedá aktuálnym potrebám dieťaťa alebo rodiča, pričom sa v plnom rozsahu akceptuje rozhodnutie rodiča osobne sa starať o dieťa alebo vykonávať zárobkovú činnosť, prípadne sa zúčastňovať na vzdelávacích aktivitách formou stredoškolského štúdia alebo vysokoškolského štúdia.
Naďalej aj touto novou úpravou štát podporuje rodiča v období starostlivosti o dieťa do troch rokov veku dieťaťa, do šiestich rokov veku, ak ide o dieťa dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom, alebo najdlhšie tri roky v období do šiestich rokov veku dieťaťa, ktoré je zverené do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov. Podmienky nároku sú riadna starostlivosť o dieťa, trvalý pobyt rodiča na území Slovenskej republiky . Oprávnenou osobou na uplatnenie nároku je jeden z rodičov matka alebo otec dieťaťa podľa ich vzájomnej dohody, aj keď neuzavreli manželstvo, alebo fyzická osoba, ktorej bolo dieťa zverené do náhradnej starostlivosti na základe rozhodnutia súdu (náhradný rodič). V období troch, prípadne šesť rokov sa môžu rodičia dieťaťa  „vystriedať“. Výška rodičovského príspevku sa upravuje každoročne k 1. januáru koeficientom, ktorým sa upravili sumy životného minima, od 1.1.2013 je to suma 199,60 eura. 
Od 1. januára 2011 sa po prvýkrát od zavedenia rodičovského príspevku ako štátnej sociálnej dávky pristúpilo k poskytovaniu vyššieho rodičovského príspevku v prípade, ak sa rodičom narodia súčasne dve a viac detí.  Rodičovský príspevok sa zvyšuje o 25 % na každé ďalšie dieťa, ktoré sa narodilo súčasne. 
Zároveň sa po prvý krát zaviedlo poskytovanie rodičovského príspevku v nižšej sume, a to len v sume 50 % mesačne, ak staršie dieťa v starostlivosti rodiča zanedbáva plnenie povinnej školskej dochádzky, t. j. v kalendárnom  mesiaci vymešká viac ako 15 neospravedlnených vyučovacích hodín najmenej tri po sebe nasledujúce kalendárne mesiace. Znížený rodičovský príspevok sa vypláca rodičovi počas troch kalendárnych mesiacov. Ak sa dochádzka staršieho dieťaťa do školy upraví opäť sa vypláca rodičovský príspevok v plnej výške.
Rodič, ktorý zabezpečuje starostlivosť o dieťa do troch rokov veku a ktorý sa rozhodne vrátiť späť do práce skôr, ako dieťa dovŕši vek tri roky sa teda môže rozhodnúť, či bude poberať rodičovský príspevok, alebo požiada o príspevok na starostlivosť o dieťa, ktorý je výhodnejší v tých prípadoch, ak má rodič viac detí do troch rokov veku a ak starostlivosť o dieťa zabezpečuje prostredníctvom zariadení (napr. súkromné alebo mestské detské jasle), v ktorých mesačné poplatky presahujú sumu rodičovského príspevku.
Príspevok pri narodení dieťaťa a príplatok k príspevku pri narodení dieťaťa
K príspevku pri narodení dieťaťa (151,37 eura) sa 1.1.2007 umožnilo aj poskytovanie príplatku k príspevku pri narodení dieťaťa (678,49 eura). Pôvodne sa poskytoval len na dieťa, ktoré sa matke narodilo ako prvé. Vzhľadom na to, že mnohí rodičia sa rozhodli odložiť narodenie druhého alebo tretieho dieťaťa, prípadne vzhľadom na zložitú sociálno-ekonomickú situáciu v rodine upustili od narodenia druhého alebo tretieho dieťaťa, od 1.1.2009 sa umožnilo poskytovanie príplatku k príspevku pri narodení aj pri narodení druhého a tretieho dieťaťa. Ak sa súčasne narodí viac detí (dvojčatá, trojčatá) nárok na príplatok vzniká na každé dieťa. Podmienky nároku na príplatok k príspevku pri narodení dieťaťa sú nastavené tak, aby bol zabezpečený predpoklad narodenia zdravého dieťaťa, nakoľko sa vyžaduje, aby matka dieťaťa sa od štvrtého mesiaca tehotenstva až do pôrodu každý mesiac zúčastňovala prenatálnej starostlivosti a aby bol predpoklad riadnej starostlivosti o narodené dieťa.
V rodinách, kde je predpoklad, že poskytnuté finančné príspevky nebudú využité účelne, je možnosť poskytovať príspevok pri narodení dieťaťa a príplatok k tomuto príspevku prostredníctvom osobitného príjemcu, ktorým je obec. Osobitný príjemca je povinný poskytnutý príspevok pri narodení dieťaťa a príplatok k príspevku využiť v súlade s ich účelom.
Pri narodení dieťaťa štát teda môže rodičom poskytnúť jednorazovú finančnú podporu v celkovej sume takmer 830 € pri narodení prvého, druhého alebo tretieho dieťaťa.  Výšku jednorazových príspevkov môže vláda Slovenskej republiky upraviť k 1. septembru kalendárneho roka nariadením.

115.	Hoci chudoba predstavuje celosvetový problém, s ktorým zápasia aj najbohatšie krajiny sveta, v Slovenskej republike nebola  explicitne definovaná hranica chudoby, vyjadrovalo ju životné minimum, ktoré predstavovalo ústredný bod v oblasti sociálnej politiky, od ktorého sa odvíjajú rôzne sociálne opatrenia štátu. Naliehavou prioritou a dôležitým cieľom Slovenskej republiky v oblasti sociálnej inklúzie sa stalo predchádzanie medzigeneračnej reprodukcii chudoby a podpora rovnosti príležitostí pre deti. Slovenská republika sa zapojila do boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu  už v kontexte Lisabonskej stratégie, ktorú adaptovala v roku 2000 v rámci prístupových procesov. (V Druhej periodickej správe k Dohovoru o právach dieťaťa  body 171 -172.).V roku 2008 sa otvoril  nový cyklus podávania správ na roky 2008 -2010, spoločné ciele pre oblasť sociálnej inklúzie, dôchodkov a zdravotnej a dlhodobej starostlivosti boli opätovne premietnuté do jednej Národnej správy o stratégiách sociálnej ochrany a sociálnej inklúzie na obdobie 2008 -2010.

V roku 2010 Európska rada schválila novú stratégiu pre ďalšie obdobie, ktorá dostala názov Stratégia Európa 2020. V nadväznosti na ciele stratégie Európa 2020 si v oblasti odstraňovania chudoby zadefinovala Slovenská republika konkrétny cieľ v rámci národnej stratégie boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, a to: „Vymaniť najmenej 170 tis. ľudí z rizika chudoby a vylúčenia do roku 2020“. V záujme napĺňania tohto záväzku je zníženie rizika chudoby jedným zo základných princípov nastavenia legislatívnych opatrení a hľadania východísk pomoci najrizikovejším skupinám obyvateľstva. V súčasnosti základným strategickým materiálom, v ktorom sú zakomponované vnútroštátne  opatrenia zamerané na  dosiahnutie uvedeného cieľa je Národný program reforiem 2013 a akčný plán Národného programu reforiem 2013, ktorý obsahuje konkrétne úlohy s harmonogramom na plnenie špecifických odporúčaní. Obsahuje znenie opatrení, ich väzbu na jednotlivé odporúčania, formu ich realizácie, termín ako aj gestorov a spolugestorov opatrenia. Opatrenia prijaté v rámci Národného programu reforiem sa dotýkajú širokej skupiny ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením, či už ide o rodiny s deťmi, občanov v hmotnej núdzi, mladých ľudí, dlhodobo nezamestnaných občanov, občanov so zdravotným postihnutím, starších ľudí, marginalizovaných rómskych komunít atď.  
Vzhľadom na Stratégiu Európa 2020, ako aj celkový kontext Európskeho semestra, bolo prijaté rozhodnutie pripraviť zo strany členských štátov aj národné sociálne správy. Ich cieľom je stručne informovať o pokroku dosiahnutom v systéme sociálnej ochrany a sociálnej inklúzie v rámci Otvorenej metódy koordinácie. V nadväznosti na to bola vypracovaná Národná sociálna správa na rok 2012. 

Materiálna pomoc a podporné programy pre deti (V Druhej periodickej správe k Dohovoru o právach dieťaťa uvedené pod bodmi 252 -261 a 263 -264.)	       

116.	Rodinám s deťmi, ktoré si nemôžu zabezpečiť alebo zvýšiť vlastným pričinením prostriedky na uspokojenie svojich základných životných potrieb a nachádzajú sa v stave hmotnej núdze, poskytuje štát alebo obec pomoc v hmotnej núdzi formou dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi podľa zákona o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Sumy dávky v hmotnej núdzi a príspevkov sa upravujú nariadením vlády Slovenskej republiky. Sumy dávky v hmotnej núdzi na všetkých úrovniach a príspevok na bývanie boli v sledovanom období  zvýšené v roku 2007, 2008. Od 1.9.2009 sa zvýšili sumy dávky v hmotnej núdzi na všetkých úrovniach, dávky pre tehotnú ženu od začiatku štvrtého mesiaca tehotenstva, dávky pre rodiča dieťaťa do jedného roku veku dieťaťa a dávky pre dieťa v hmotnej núdzi. Zmeny v poskytovaní pomoci v hmotnej núdzi,  od roku 2007 sú nasledovné:
-od 1.1.2008 sa za príjem na účely hmotnej núdze nepovažuje prídavok na dieťa a príplatok k prídavku na dieťa alebo dávka  toho istého druhu vyplatená v členskom štáte  Európskej únie, v štáte, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o Európskom  hospodárskom priestore, alebo Švajčiarskej konfederácie  najviac vo výške  prídavku na dieťa  podľa zákona o prídavku na dieťa  (zákon č.600/2003 Z. z.). 
-od 1.5.2008 sa za príjem na účely pomoci v hmotnej núdzi nepovažuje napr. 50%  príspevku na aktivačnú činnosť  formou dobrovoľníckej činnosti. 
od 1.9.2008 sa zvýšili sumy dávky v hmotnej núdzi na všetkých úrovniach a príspevok na bývanie.	
-od 1.1.2009 sa zaviedla nová dávka určená pre dieťa v hmotnej núdzi. Jej cieľom je zabezpečiť základné životné podmienky a pomoc v hmotnej núdzi dieťaťu, ak si dieťa plní povinnú školskú dochádzku. Menila sa aj suma dávky určená pre občana, rodiča dieťaťa do jedného roka veku dieťaťa. Došlo k zmene súm dávky v hmotnej núdzi a príspevkov. Zvýšením dávky a príspevkov sa tak pomohlo zmierňovať dopady ekonomickej krízy rodinám s deťmi, deťom odkázaných na finančnú pomoc zo strany štátu. Pri posudzovaní príjmu na účely hmotnej núdze sa za príjem nepovažuje zamestnávateľská  prémia a daňový bonus.

117.	Formou dotácií štát podporuje dieťa navštevujúce predškolské zariadenie alebo základnú školu prostredníctvom zriaďovateľov týchto škôl, a to dotáciami na stravu a školské potreby.
Do 31.12.2008 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky riešilo dotačné programy podľa Výnosu o poskytovaní dotácii v pôsobnosti ministerstva. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky poskytovalo dotácie, ktoré majú vplyv na zlepšenie školskej dochádzky detí, skvalitnenie procesu vzdelávania a pozitívne ovplyvňovanie vyrovnávania šancí detí v hmotnej núdzi. Umožnilo poskytovať dotáciu na stravu, dotáciu na školské potreby a motivačné štipendium prostredníctvom zriaďovateľov základných škôl. Na dotácie vznikal nárok dieťaťu navštevujúcemu materskú, základnú alebo špeciálnu základnú školu, ktoré bolo z rodiny odkázanej na dávku v hmotnej núdzi a príspevky k dávke v hmotnej núdzi, alebo ktorej celkový mesačný príjem za predchádzajúcich šesť po sebe nasledujúcich mesiacov  nepresiahol výšku životného minima. Získať dotáciu mohli aj všetky deti, ak na príslušnej škole bolo minimálne 50% žiakov z rodín odkázaných na dávku v hmotnej núdzi a príspevky. Od 1.1.2009 bola vykonaná zmena   naďalej je možné  poskytovať dotáciu na stravu a dotáciu na školské potreby, okrem motivačného štipendia. Dôvodom pre vyňatie motivačného štipendia bola novela zákona o pomoci v hmotnej núdzi, ktorou sa zaviedla nová dávka určená dieťaťu z rodiny, ktorej patrí dávka v hmotnej núdzi, ak si dieťa plní povinnú školskú dochádzku. Táto dávka je charakterovo rovnaká ako motivačné štipendium. Poskytovaním motivačného štipendia a súčasne aj spomenutej dávky by došlo k duplicitnému poskytovaniu priamej finančnej pomoci štátu. Podľa výnosu sa dotácia na stravu a dotácia na školské potreby poskytovali do 31.12.2010. Kritériá pre ich poskytovanie boli rovnaké ako v predošlom výnose. 

Od 1.1.2011 vstúpil do platnosti zákon  o dotáciách poskytovaných v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Zákon o dotáciách významný motivačný mechanizmus prebral. Podľa zákona o dotáciách sa umožňuje poskytovať dotáciu na podporu výchovy detí ohrozených sociálnym vylúčením k plneniu školských povinností (predtým dotácia na školské potreby) a dotáciu na podporu výchovy k stravovacím návykom dieťaťa ohrozeného sociálnym vylúčením (predtým dotácia na stravu). Zákon o dotáciách prebral rovnaké kritériá, t. j. dotácia patrí dieťaťu navštevujúcemu materskú, základnú alebo špeciálnu základnú školu, ktoré je z rodiny odkázanej na dávku v hmotnej núdzi a príspevky k dávke v hmotnej núdzi, alebo ktorej celkový mesačný príjem za predchádzajúcich šesť po sebe nasledujúcich mesiacov  nepresiahol výšku životného minima. Získať dotáciu môžu aj všetky deti, ak na príslušnej škole je minimálne 50% žiakov z rodín dokázaných na dávku v hmotnej núdzi a príspevky.
118.	Jedným z významných preventívnych prvkov zameraných na predchádzanie stavu hmotnej núdze detí je poskytovanie náhradného výživného. Poskytovaním náhradného výživného sa predchádza ohrozeniu dieťaťa chudobou z dôvodu, ak si povinná osoba z akýchkoľvek dôvodov neplní súdom určenú vyživovaciu povinnosť. Novela Občianskeho súdneho poriadku a Exekučného poriadku (výkon súdnych rozhodnutí prešiel zo súdov na exekútorov v podstate vo všetkých finančných oblastiach, t. j. výkon súdneho rozhodnutia v oblasti starostlivosti o deti naďalej zostal na súde, ale v oblasti vymáhania výživného prešiel na exekútorov) výrazným spôsobom ovplyvnila výkon v oblasti poskytovania náhradného výživného podľa zákona č. 452/2004 Z. z. o náhradnom výživnom. Táto zmena si vyžiadala novú právnu úpravu poskytovania náhradného výživného. Od 1.1.2009 nadobudol nový  zákon o náhradnom výživnom. Pri uplatnení nároku na náhradné výživné sa podmienky nároku nemenili. Nový zákon však prehodnocovanie nároku z mesačného dokladovania predĺžil raz za pol roka a odbremenil poberateľa predkladať pravidelné dokladovanie tých skutočností rozhodujúcich pre nárok na náhradné výživné, ktoré môže úrad práce, sociálnych vecí a rodiny získať komunikáciou so zainteresovanými inštitúciami ako napr. exekútor, sociálna poisťovňa, škola a pod.
Z pohľadu poberateľov náhradného výživného je významná zmena v posudzovaní trvania nároku. Na zastavenie poskytovania náhradného výživného už nestačí úhrada výživného v plnej výške v jednom mesiaci, ale nárok na náhradné výživné trvá dovtedy, pokiaľ nie je vyživovacia povinnosť riadne plnená v stanovenej výške tri za sebou nasledujúce mesiace. Náhradné výživné umožňuje riešiť aj situáciu detí, ktoré sa ocitli v riziku chudoby z dôvodu, že im po zomretých rodičoch nevznikol nárok na sirotský dôchodok alebo sirotský výsluhový dôchodok, ako aj v prípade, ak suma dôchodku je nižšia ako suma minimálneho výživného. 

119.	Z hľadiska podpory a lepšieho zabezpečenia potrieb dieťaťa na pomoc pri zabezpečovaní záujmov dieťaťa. Zákon o dani z príjmov ustanovuje:
-	v rámci podpory rodinnej výchovy úľavu na dani vo forme možnosti uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane na manželku/manžela, ktorá sa stará o maloleté dieťa do dosiahnutia 3 rokov veku,
-	pre oprávnenú osobu (rodiča, s ktorým žije dieťa v spoločnej domácnosti a ktorý splní zákonom ustanovené podmienky) daňové zvýhodnenie vo výške cca 250 Eur ročne na vyživované dieťa, až do veku 25 rokov, ak sa toto dieťa sústavne pripravuje ne budúce povolanie štúdiom.

Služby a zariadenia sociálneho zabezpečenia a starostlivosti o deti

120.	Sociálne služby v Slovenskej republike sa od roku 1. januára 2009 poskytujú v súlade so zákonom o sociálnych službách. Zákon o sociálnych službách upravuje právne vzťahy a podmienky poskytovania sociálnych služieb, ktorých cieľom je podporovať sociálne začlenenie občanov a uspokojovať sociálne potreby ľudí v nepriaznivej sociálnej situácii. Cieľom tejto právnej úpravy pri poskytovaní sociálnych služieb je podporovať sociálne začlenenie občanov a uspokojovať sociálne potreby ľudí v nepriaznivej sociálnej situácii. Zákon o sociálnych službách zaručuje právo fyzickej osoby na poskytnutie sociálnej služby alebo zabezpečenie jej poskytnutia a právo výberu poskytovateľa, za splnenia podmienok ustanovených týmto zákonom a ďalšie práva pri poskytovaní sociálnych služieb, napr. právo na poskytovanie sociálnej služby, ktorá umožňuje realizovať základné ľudské práva a slobody, zachováva ľudskú dôstojnosť a zabraňuje sociálnemu vylúčeniu a právo na zabezpečenie dostupnosti informácií o sociálnej službe. Taktiež sú upravené práva klienta v zariadení sociálnych služieb. Zákon o sociálnych službách priamo nerieši práva dieťaťa, ale klienta, resp. prijímateľa sociálnej služby v zariadení, ktorými sú aj deti.

121.	 V zákone o sociálnych službách sú sociálne služby členené podľa druhu (štatistické údaje sú uvedené v štatistických informáciách)  a jednou z nich sú aj sociálne služby na podporu rodiny s deťmi ide o tieto sociálne služby:
Pomoc pri osobnej starostlivosti o dieťa a podpora zosúlaďovania rodinného života a pracovného života – táto sociálna služba sa poskytuje rodičovi dieťaťa alebo inej fyzickej osobe, ktorá má dieťa zverené do osobnej starostlivosti na základe rozhodnutia súdu. Cieľom tejto sociálnej služby je poskytnutie bežných úkonov starostlivosti o dieťa alebo domácnosť, úkony osobnej hygieny, stravovania, obliekania a vyzliekania, pomoc pri príprave na školské vyučovanie a sprevádzanie dieťaťa.  Tieto úkony sa poskytujú hlavne z dôvodu choroby, úrazu, kúpeľnej liečby rodiča alebo rodičov, alebo pri úmrtí jedného z rodičov alebo fyzickej osoby, ktorá má dieťa zverené do osobnej starostlivosti; po pôrode matky dieťaťa alebo ženy, ktorá má dieťa zverené a pri narodení najmenej troch detí súčasne alebo narodenie dvoch detí alebo viac detí  súčasne v priebehu dvoch rokov, a to až do troch rokov veku najmladších detí.
Poskytovanie sociálnej služby v zariadení dočasnej starostlivosti o deti – v tomto zariadení sociálnych služieb sa poskytuje sociálna služba dieťaťu, ak jeho rodič alebo fyzická osoba, ktorá má dieťa zverené do osobnej starostlivosti na základe rozhodnutia súdu, sa nemôže z vážnych dôvodov o dieťa postarať. V tomto zariadení sociálnych služieb sa poskytuje sociálne poradenstvo, ubytovanie na určitý čas, stravovanie, upratovanie, pranie, žehlenie, údržba bielizne a šatstva a zabezpečuje sa záujmová činnosť.
Poskytovanie sociálnej služby v nízkoprahovom dennom centre pre deti a rodinu – je zamerané na poskytovanie sociálnej služby fyzickej osobe alebo rodine, ktorá je ohrozená sociálnym vylúčením alebo má obmedzenú schopnosť sa spoločensky začleniť a sama riešiť svoje problémy. V rámci tohto zariadenia sa poskytuje sociálne poradenstvo, pomoc pri uplatňovaní práv a právom chránených záujmov a taktiež sa utvárajú podmienky na poskytovanie nevyhnutného ošatenia a obuvi a na záujmovú činnosť.

122.	Od roku 2008 bola terénna sociálna práca realizovaná prostredníctvom podpory dopytovo orientovaných projektov spolufinancovaných z prostriedkov Európskeho sociálneho fondu  prostredníctvom Fondu sociálneho rozvoja od roku 2008 sa do jej realizácie zapojilo 228 obcí. V roku 2011 to bolo spolu 230 lokalít, pričom počet terénnych sociálnych pracovníkov a asistentov terénneho sociálneho pracovníka k 30.6.2011 dosiahol cca 770 osôb. 
123.	Národný projekt Terénna sociálna práca v obciach (ďalej len „NP“) je realizovaný v období 12/2011 – 12/2015 a spolufinancovaný zo zdrojov Európskeho sociálneho fondu  a štátneho rozpočtu vo výške 29 999 999,46, - Eur. K 31.12.2012 bolo do NP zapojených 238 obcí, 288 terénnych sociálnych pracovníkov, 330 asistentov terénnych sociálnych pracovníkov a 14 regionálnych koordinátorov. Počet osôb cieľovej skupiny zúčastnených na aktivitách projektu dosiahol 45 070 a prostredníctvom terénnych sociálnych pracovníkov a ich asistentov bolo poskytnutých 146 004 intervencií v prospech cieľovej skupiny.  

VII.  Vzdelávanie, voľný čas a kultúrne aktivity
(články 28, 29, 30 a 31)

Právo na vzdelanie
124.	V oblasti výchovy a vzdelávania sa v Slovenskej republike uskutočnili za hodnotené  obdobie výrazné zmeny. S účinnosťou od 01. 09. 2008 vstúpil do platnosti zákon. o výchove a vzdelávaní   - školský zákon   ako dlho očakávaná legislatívna norma, nosná zmena v školstve, ktorá ustanovila najmä dvojúrovňový model vzdelávacích programov, zabezpečovaný prostredníctvom štátnych vzdelávacích programov (ďalej len „ŠVP“) a školských vzdelávacích programov (ďalej len „ŠkVP“).Školský zákon vniesol do školského prostredia niekoľko zásadných zmien:
-	zaviedli sa nové princípy napr. rovnoprávnosti  prístupu k výchove a vzdelávaniu so zohľadnením výchovno-vzdelávacích potrieb jednotlivca a jeho spoluzodpovednosti za svoje vzdelávanie; zákazu všetkých foriem diskriminácie a obzvlášť segregácie; zákazu používania všetkých foriem telesných trestov a sankcií vo výchove a vzdelávaní; slobodnej voľby vzdelávania s prihliadnutím na očakávania a predpoklady detí a žiakov v súlade s možnosťami výchovno-vzdelávacej sústavy; prípravy na zodpovedný život v slobodnej spoločnosti v duchu porozumenia a znášanlivosti, rovnosti muža a ženy, priateľstva medzi národmi, národnostnými a etnickými skupinami a náboženskej tolerancie  a pod.,
-	zaviedlo sa definovanie detí a žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia,
-	ako cieľ výchovy a vzdelávania zaviedol ovládanie aspoň dvoch cudzích jazykov a rozvíjanie schopnosti vedieť ich používať, 
-	vzdelávacie stupne sa zosúladili s medzinárodnou klasifikáciou ISCED,
-	na všetkých stupňoch vzdelania bol implementovaný dvojúrovňový model výchovno-vzdelávacích programov, v rámci ktorého štát určuje záväznú časť obsahu vzdelávania v základných a stredných školách prostredníctvom ŠVP. ŠkVP umožňuje profiláciu škôl,
-	materské školy sa stali súčasťou sústavy škôl; zabezpečila sa bezplatná výchova a vzdelávanie detí v materských školách v poslednom roku pred začiatkom plnenia povinnej školskej dochádzky,
-	upravuje vzdelávanie cudzincov na území Slovenskej republiky, pričom vytvára na ich vzdelávanie tie isté podmienky ako pre občanov Slovenskej republiky,
-	vytvorila sa vnútorne diferencovaná stredná odborná škola, ktorá zastrešuje odborné vzdelávanie a prípravu, dovtedy zabezpečované izolovane v stredných odborných školách, stredných odborných učilištiach a v učilištiach,
-	zmenil sa názov škôl pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami,
-	výchovná činnosť vo výchovno-vzdelávacích zariadeniach sa uskutočňuje podľa výchovných programov,
-	zriadila sa Kurikulárna rada ako odborný, iniciačný a poradný orgán ministra školstva, vedy výskumu a športu Slovenskej republiky pre kľúčové oblasti výchovy a vzdelávania,
-	ustanovila sa povinnosť zaviesť register detí, žiakov a poslucháčov,
-	zriadil sa Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania na uskutočňovanie monitorovania a hodnotenia kvality výchovy a vzdelávania na úrovni ŠVP a na zabezpečovanie medzinárodných meraní na Slovenskej republike podľa programov, do ktorých sa Slovenskej republiky zapája,
-	vytvoril sa duálny poradenský systém prostredníctvom centier pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie a centier špeciálno-pedagogického poradenstva,
-	je upravená povinnosť školskej dochádzky pre všetky deti od 6 do 16 rokov veku dieťaťa   - nepripúšťa oslobodenie od povinnej školskej dochádzky
-	zákonný zástupca  má prednostné právo na zapísanie svojho dieťaťa do školy v tzv. spádovej škole (v školskom obvode podľa miesta bydliska), ak sa nerozhodne prihlásiť dieťa do inej školy. Ak je počet prihlásených žiakov vyšší, ako sú kapacitné priestory školy, zriaďovateľ školy určí žiakovi inú školu, pričom má žiak nárok na zabezpečenie dopravy alebo finančnú úhradu tejto dopravy na dochádzanie verejným dopravným prostriedkom, ak je to potrebné.

125.	Obec ako zriaďovateľ základnej školy je povinná zabezpečiť vzdelávanie detí a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami v školách, ktorých je zriaďovateľom. Podľa týchto ustanovení nie je možné vylúčiť dieťa so zdravotným postihnutím alebo oslabením zo systému hlavného prúdu školstva, ak sa zákonný zástupca dieťaťa nerozhodne sám umiestniť svoje dieťa do špeciálnej školy. V prípade, že sa dieťa vzdeláva v špeciálnej škole, má tiež zabezpečené vzdelávanie v zmysle dohovoru, teda rovnocenné so vzdelávaním poskytovaným v školách v hlavnom prúde školstva, s rovnakými kritériami pre príslušný stupeň vzdelania, ktoré mu poskytujú vysokoškolsky vzdelaní pedagógovia so zameraním na vzdelávanie žiakov so zdravotným znevýhodnením podľa štátneho vzdelávacieho programu. 

Rovnosť príležitostí na vzdelávanie pre všetkých za účelom dosiahnutia vzdelania  

126.	Podľa platnej legislatívy nie je možné oslobodiť dieťa od povinnej školskej dochádzky. Prístup všetkých detí a žiakov so zdravotným postihnutím ku vzdelávaniu je garantovaný školským zákonom. Dostupnosť nástrojov na podporu prístupu detí a žiakov so zdravotným postihnutím sa zlepšuje priebežne. Špecifický prístup k deťom a žiakom so zdravotným znevýhodnením je zabezpečený schválenými vzdelávacími programami pre jednotlivé kategórie týchto žiakov, ktoré sú súčasťou Štátneho vzdelávacieho programu a možnosti uplatňovania individuálneho prístupu k vzdelávaniu žiakov so zdravotným postihnutím najmä znížením počtu v triedach pre týchto žiakov a zodpovedajúcim personálnym obsadením vyplývajúcim z príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov. V školách, okrem špeciálnych škôl, odbornú podporu zameranú na výchovu, vzdelávanie a poradenstvo detí a žiakov v školskej integrácii zabezpečujú  školskí špeciálni pedagógovia v počte 441. Podporné služby pri vzdelávaní žiakov so zdravotným znevýhodnením vykonávajú tiež pedagogickí asistenti.  Z dotácie Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky bolo zabezpečených 622 prepočítaných úväzkov pre pedagogických asistentov pre žiakov so zdravotným znevýhodnením, pričom  pre žiakov so zdravotným znevýhodnením  celkovo pôsobilo v materských, základných, stredných, vrátane špeciálnych škôl  1 650 pedagogických asistentov, ktorých úväzky boli vytvorené z dotačných prostriedkov Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky a z ďalších finančných zdrojov  v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi.

127.	Vzhľadom na to, že v Slovenskej republike je uzákonená desaťročná povinná školská dochádzka pre všetky deti či skupiny detí s príp. špeciálnymi edukačnými potrebami sú vytvorené legislatívne podmienky na získanie základného, resp. nižšieho stredného vzdelania. Zodpovednosť za napĺňanie zákona majú i rodičia detí v predškolskom a školskom veku. Určité skupiny detí však vyžadujú osobitnú podporu, aby získali návyky, skúsenosti a zručnosti, informácie a poznatky, ktoré sú bežné v našej populácii, avšak v niektorých prípadoch v rodinnej výchove absentujú. V stratégii EURÓPA 2020 je indikátor   - zníženie prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky stanovený v rámci členských štátov EU stanovený  na menej ako 10 %.   Slovenská republika sa však zaviazala neprekročiť  6 % -ný  podiel počtu obyvateľov vo veku 18 – 24 rokov, ktorí majú ukončené nanajvýš nižšie sekundárne vzdelanie a nepokračujú v ďalšom vzdelávaní.

128.	V rámci najnovších údajov publikovaných Európskou komisiou vo februári 2012 „Education Benchmarks for Europe“, je Slovenská republika v rámci porovnania – Early School Leavers jednou z troch krajín s najlepšími výsledkami. Slovenskej republike malo podľa údajov z Eurostatu v roku 2000 percentuálny podiel prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky 6,7%, v roku 2009 - 4,9% a v roku  2010 – 4,7%. Slovenská republika patrí dlhodobo ku krajinám s najnižším počtom žiakov, ktorí predčasne opúšťajú školu a vzdelávací systém. Za významný faktor, ktorý znižuje mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky na Slovenskej republike, považujeme flexibilný a otvorený systém pre žiakov, ktorí neukončili vzdelávací program základnej školy, čo umožňuje platná školská legislatíva.

129.	Podpora prístupu ku vzdelávaniu detí a žiakov patriacich k národnostným menšinám v Slovenskej republike sa realizuje v súlade so školským zákonom a schválenými koncepciami: Koncepcia výchovy a vzdelávania národnostných menšín a Koncepcia výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov vrátane rozvoja stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania. Žiakom stredných škôl sa umožňuje vykonať maturitnú skúšku z rómskeho jazyka a literatúry. Pri príprave maturitnej skúšky z rómskeho jazyka a literatúry sú školám k dispozícii na webovej stránke Štátneho pedagogického ústavu cieľové požiadavky na vedomosti a zručnosti maturantov z rómskeho jazyka a literatúry. V materských školách, základných školách a v stredných školách, vrátane špeciálnych škôl, sa na utváraní rovnosti príležitostí vo výchove a vzdelávaní, prekonávaní architektonických, informačných, jazykových, zdravotných, sociálnych alebo kultúrnych  bariér podieľajú pedagogickí asistenti. V školskom roku 2012/2013 ich bolo 1038. S cieľom zvýšiť počty asistentov učiteľa pre žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia sa zákonne ustanovila povinnosť zriaďovateľovi školy, v ktorej sa vzdeláva viac ako 100 žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia použiť 50 % poskytnutých finančných prostriedkov pre žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia na mzdy pre asistenta učiteľa. Zriaďovatelia základných škôl a základných škôl pre žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami môžu použiť finančné prostriedky aj na zamestnanie asistenta učiteľa prostredníctvom dohody o vykonaní práce a dohody o pracovnej činnosti (nielen prostredníctvom zmluvy). V roku 2011 sa posilnil systém nultých ročníkov základných škôl. Štátny pedagogický ústav v priebehu roku 2011 vypracoval nové Rámcové učebné plány Štátneho vzdelávacieho programu v ktorých je zahrnutý i nultý ročník.

Ciele vzdelávania

130.	V nadväznosti na prijatie školského zákona boli schválené ďalšie právne normy. Zákon o odbornom vzdelávaní a príprave definuje, do času jeho schválenia, neexistujúce mechanizmy zabezpečujúce účasť zamestnávateľov v odbornom vzdelávaní a príprave a súčasne vytvára podmienky na skvalitnenie odborného vzdelávania a prípravy zriadením poradných orgánov pre odborné vzdelávanie a prípravu. Stanovil aj podporný mechanizmus na koordináciu pre odborné vzdelávanie a prípravu s trhom práce. Zákonom o  pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch  sa komplexne upravila problematika postavenia a výkonu pedagogického a odborného zamestnanca, ustanovili sa jeho práva a povinnosti, stanovili sa predpoklady na výkon pedagogickej a odbornej činnosti a zaviedol sa profesijný rozvoj, kariérové stupne, kariérové pozície, atestácie pedagogického a odborného zamestnanca a systém kontinuálneho vzdelávania.

131.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky rozšírilo uhrádzanie cestovného žiakom v rámci povinnej školskej dochádzky aj o žiakov so zdravotným znevýhodnením. Zákon rieši aj uhrádzanie  cestovných nákladov pre zákonného zástupcu žiaka  základnej školy, základnej školy s materskou školou a základnej školy pre žiakov so špeciálno-vzdelávacími potrebami.        

132.	Podpora systematickej práce s deťmi a mládežou v oblasti neformálneho vzdelávania detí a mládeže, vrátane voľného času, sa plní každoročne vyhlásením výziev v rámci  Programu finančnej podpory aktivít detí a mládeže na roky 2008 – 2013 (ADAM1, ADAM2, ADAM3). Prostredníctvom jednotlivých výziev bola zabezpečená systematická  činnosť  subjektov aktívne pôsobiacich v oblasti práce s mládežou a neformálneho vzdelávania, podpora informačnej a poradenskej činnosti pre mládež, projektová činnosť a podpora sieťovania subjektov na regionálnej a národnej úrovni. IUVENTA – Slovenský inštitút mládeže vykonáva monitoring aktivít podporených subjektov, školiace a informačné aktivity pre žiadateľov v rámci programu ako aj pre podporené subjekty a kontrolu záverečných správ o vykonaní podporených aktivít. V roku 2009 vyšlo v elektronickej  podobe Kompendium podporených projektov v rámci  programov ADAM. Elektronický prehľad podporených projektov a príkladov dobrej praxe je za jednotlivé roky zverejnený na webovom sídle: https://www.iuventa.sk/sk/Granty/ADAM.alej.

133.	Podpora pravidelnej školskej dochádzky sa realizuje v súlade s platnou legislatívou 
a pedagogicko - organizačnými pokynmi Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky. V Pedagogicko – organizačných pokynoch na príslušný školský rok sa uvádzajú viaceré odporúčania v zmysle Dohovoru o právach dieťaťa - priebežné monitorovanie správania sa detí a jeho zmien,  bezodkladné zabezpečenie aktívnej  ochrany detí v prípadoch oprávneného podozrenia na porušovanie ich zdravého osobnostného vývinu, odporúčanie na dôsledné dodržiavanie zásady prevencie rizikového správania v školách a na zdokonaľovanie manažmentu a efektívnosti riešenia situácií ohrozujúcich zdravie a prevenciu úrazov. Odporúča sa  využívať účinné nástroje v oblasti prevencie na predchádzanie, resp. riešenie prvých prejavov problémového správania, záškoláctva, šikanovania, fyzického alebo psychického týrania, delikvencie, zneužívania návykových látok, sexuálneho zneužívania, prejavov extrémizmu, zneužívania detí a žiakov – www.bezpecnaskola.sk, www.prevenciasikanovania.sk a spolupráca s odborníkmi z príslušného centra pedagogicko -psychologického poradenstva a prevencie. V prípadoch oprávneného podozrenia z ohrozenia mravného vývinu detí a žiakov sa odporúča riaditeľovi školy, resp. školského zariadenia bezodkladne riešiť vzniknutý problém. Odporúča sa vytvárať primerané podmienky pre prácu učiteľa – koordinátora prevencie, ktorého úlohou je v spolupráci s vedením školy navrhovať a koordinovať preventívne opatrenia školy, príp. realizovať účinné nástroje na predchádzanie nežiaducim javom a zvýšenie pocitu bezpečnosti v škole. Priebežne sa odporúča aj skvalitnenie spolupráce pri prevencii a riešení záškoláctva na miestnej úrovni v rámci  zainteresovaných subjektov – škola, zriaďovateľ školy, rodina, polícia, rezort sociálnych  vecí, prokurátori. V roku 2010 riešil Ústav informácií a prognóz školstva výskumnú úlohu – Záškoláctvo ako prejav problémového správania u žiakov základných a stredných škôl“. Výskumná úloha mala komparačný charakter s cieľom porovnať vývojové trendy názorov a postojov žiakov základných škôl a stredných škôl k záškoláctvu, ktoré patrí k prejavom problémového správania žiakov v školskom prostredí. V roku 2011 Ústav informácií a prognóz školstva realizoval analytickú úlohu „Záškoláctvo a problémové správanie žiakov základných a stredných škôl“.

134.	Vzdelávanie pedagogických a nepedagogických zamestnancov v oblasti identifikácie syndrómu CAN a detí ako obetí trestných činov týrania, zneužívania a zanedbávania boli realizované počas viacerých pracovných stretnutí odborných zamestnancov centier pedagogicko -psychologického poradenstva a prevencie. Prezentácie z podujatia sú uverejnené na webovom sídle www.prevenciasikanovania.sk. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republikyv spolupráci s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom kultúry Slovenskej republikyuskutočnilo sériu školiacich aktivít s cieľom zvyšovania informovanosti, zabezpečenia komplexnej starostlivosti, prevencie a identifikácie obetí obchodovania s ľuďmi, prevencie rizikového správania a prevencie syndrómu CAN. Školení sa zúčastnili vybraní zamestnanci diagnostických centier, reedukačných centier, liečebno-výchovných sanatórií, Centier pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie a Krajských školských úradov. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky v spolupráci s metodicko-pedagogickým centrom – regionálnym pracoviskom v Prešove zrealizovalo v novembri 2011 celoslovenské kolokvium, ktorého zámerom bola výmena informácií a skúseností z realizácie projektov v oblasti ďalšieho vzdelávania a v oblasti realizácie školskej prevencie, zameraných na prevenciu a riešenie rizikového správania detí a mládeže, na podporu zdravia a zdravého životného štýlu a prevenciu syndrómu CAN. Celoslovenského kolokvia sa zúčastnilo 24 zástupcov regionálnych metodicko-pedagogických centier, Krajských školských úradov a Štátneho pedagogického ústavu. V časopise Pedagogické rozhľady č. 4/2011 a č. 5/2011 bol uverejnený článok Eleny Ištvánovej: „Ako v škole pracovať so syndrómom CAN“.  

135.	Keďže rozhodnutie Prešovského súdu pre ZŠ v Šarišských Michaľanoch bolo pre Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky signálom, že školy potrebujú  väčšiu pomoc, v roku 2012 sa Ministerstvo školstva vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky rozhodlo vypísať výzvu na rozvojový projekt – Podpora vytvárania pozitívnej sociálnej klímy a motivácie v multikultúrnych triedach základných škôl. Bolo podporených 23 projektov v sume 60 500 Eur. Súčasťou podpory bola spolupráca s mimovládnymi organizáciami pracujúcimi v tejto oblasti, ktorých partnerstvo v projekte bolo nevyhnutnou podmienkou na zapojenie sa do výzvy.

136.	Oblasťou podpory sú aktivity prispievajúce k vyrovnávaniu sociálneho znevýhodnenia žiakov a zabezpečeniu rovnosti príležitostí v praxi spočívajúce v podporovaní záujmu žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia o vzdelávanie; aplikácie nových foriem a metód vzdelávania najmä smerom k podpore čitateľskej gramotnosti vo vyučovacom procese; aktivity podporujúce interkultúrne prostredie; aktivity rozvíjajúce spoluprácu s rodičmi. dostupná na internete http://www.minedu.sk/vyzva -na -podanie -ziadosti -o -financovanie -rozvojoveho -projektu -„podpora -vychovy -a -vzdelavania -ziakov -zo -socialne -znevyhodneneho -prostredia -v -zakladnych -skolach -2013“/

137.	Ďalším významným faktom v tejto oblasti je realizácia národných projektov „Vzdelávaním pedagogických zamestnancov k inklúzii marginalizovaných rómskych komunít“  z Európskeho sociálneho fondu, ktorý sa  začal implementovať 1. 10. 2011.. Trvanie projektu bude do 30. januára 2015. Do projektu je zapojených 200 ZŠ, v ktorých sa vytvorilo  400 pracovných miest pre pedagogických asistentov. Súčasťou projektu je pedagogický inkluzívny model školy s celodenným výchovným systémom, ktorý zahŕňa v sebe vytvorenie školského vzdelávacieho programu zameraného na prácu so žiakmi zo sociálne znevýhodneného prostredia. 

138.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky plní úlohy aj v súvislosti so zvýšením bezpečnosti detí v cestnej premávke v zmysle Koncepcie vyučovania dopravnej výchovy na základných školách v Slovenskej republike. V nadväznosti na vstup Slovenskej republiky do Európskej únie sa problematika zvyšovania bezpečnosti žiakov základných škôl v premávke na pozemných komunikáciách začala riešiť systematicky až v roku 2005, v ktorom vznikla Rada vlády Slovenskej republiky Slovenskej republiky pre bezpečnosť cestnej premávky a bol vypracovaný Národný plán na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky na II. polrok 2005 s výhľadom do roku 2010. V tejto súvislosti vypracovalo Ministerstvo školstva Slovenskej republiky Koncepciu rozvoja dopravných ihrísk vrátane možnosti ich aktivácie s ohľadom na Národný plán na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky na II. polrok 2005 s výhľadom do roku 2010 a Návrh koncepcie vyučovania dopravnej výchovy na základných školách v Slovenskej republike. Realizáciou opatrení navrhnutých v uvedených koncepciách bola zabezpečená vysoká úroveň teoretickej výučby, ale aj kvalitný praktický výcvik žiakov základných škôl v oblasti zvyšovania bezpečnosti v premávke na pozemných komunikáciách.

Navrhované opatrenia sa prejavili v strednodobom horizonte a výrazným spôsobom znížili dopravnú nehodovosť detí a v dlhodobej perspektíve budú významne vplývať aj na celkové znižovanie dopravnej nehodovosti v Slovenskej republike. V decembri 2011 vláda Slovenskej republiky schválila Stratégiu zvýšenia bezpečnosti cestnej premávky v Slovenskej republike v rokoch 2011 až 2020. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky v zmysle uvedenej stratégie plní úlohy v oblasti kontinuálnej dopravnej výchovy na školách. 

V rokoch 2009  - 2012 boli  realizované projekty, ktoré sa dotýkali zvýšenia bezpečnosti detí v cestnej premávke. Išlo najmä o dopravno– bezpečnostné aktivity preventívneho charakteru zamerané na výučbu detí k dodržiavaniu pravidiel cestnej premávky a upozorňovanie na riziká spojené s ich nerešpektovaním. 
Na stredných školách oddelenie bezpečnosti cestnej premávky zorganizovalo preventívno– bezpečnostné podujatia, kde boli študentom prostredníctvom prednášok prezentované postupy poskytovania prvej pomoci a taktiež mnohé riziká spojené s nedodržiavaním zásad bezpečnosti v cestnej premávke, požívaním alkoholu a omamných látok pred a počas jazdy motorovými prostriedkami. V materských školách oddelenie bezpečnosti cestnej premávky uskutočnilo projekt, ktorý deti veku primeranou formou vzdelával k základným pravidlám bezpečnosti detí na cestách, poskytol vzdelávací DVD materiál, detské reflexné a vzdelávacie materiály.

139.	Zvyšovanie povedomia rodičov o význame vzdelania akcentuje Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky vo všetkých svojich výstupoch, vrátane  webového sídla ministerstva www.minedu.sk, portálu www.iedu.sk a prostredníctvom časopisov (Učiteľské noviny a Moderná škola). Snaha o zvyšovanie povedomia rodičov o význame vzdelávania  sa akcentuje aj v rámci pravidelný rodičovských stretnutí  v rámci základných a stredných škôl a v rámci Združení rodičov a priateľov školy. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky spustilo od 1. septembra 2011 program rozširovania skúseností najlepších učiteľov, ktorého cieľom je podpora najlepšej praxe. Projekt sa  realizuje v priebehu rokov 2011 – 2014.

140.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republikys IUVENTOU – Slovenským inštitútom mládeže, metodicky podporuje vznik a efektívne fungovanie žiackych školských rád a mládežníckych parlamentov. Cieľom je naďalej šíriť know -how a informácie o výchove k ľudským právam, sieťovať subjekty aktívne v oblasti výchovy k ľudským právam v práci s mládežou, dohliadať na začaté miestne projekty a rozvíjať používanie metódy „Živá knižnica“. IUVENTA v rámci podpory výchovy mladých ľudí k ľudským právam pokračovala v roku 2011v distribúcii publikácie Rady Európy KOMPAS (Manuál pre výchovu mládeže k ľudským právam) v Slovenská republikam jazyku určenej lektorom, vedúcim skupín mládeže, učiteľom a dobrovoľníkom, ktorí zabezpečujú vzdelávanie mládeže vo veku 13 – 18 rokov v oblasti ľudských práv. V nadväznosti na manuál Kompas sa IUVENTA v roku 2011 zaoberala prípravou prekladu manuálu Compassito do slovenského jazyka (obdobný manuál pre skupinu 7 – 13 ročných detí). Slovenská mutácia manuálu Compassito  bude v elektronickej podobe dostupná v prvej polovici roka 2013. V roku 2011 IUVENTA podporila multiplikáciu metódy Živej knižnice prostredníctvom prípravy 10 koordinátorov Živých knižníc na úrovni regiónov. Cieľom je zabezpečiť využívanie metódy Živej knižnice na školách v jednotlivých regiónoch. Regionálnych Živých knižníc sa celkovo zúčastnilo približne 600 žiakov základných a stredných škôl. 

Výchova k ľudským právam a občiansku výchova

141.	Dôležitým nástrojom na plnenie úloh v oblasti výchovy k ľudským právam (vrátane práv dieťaťa, otázok rodovej rovnosti, multikultúrnej výchovy, výchovy k tolerancii a proti predsudkom) u všetkých detí, žiakov a študentov (vrátane detí patriacich k menšinovým skupinám) je Plán výchovy k ľudským právam v rezorte školstva na roky 2005 -2014 za realizáciu ktorého zodpovedá Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky. Gestorom je Štátny pedagogický ústav, ktorý je zároveň koordinátorom plnenia navrhovaných úloh, realizovaných v spolupráci s Metodicko-pedagogickými centrami v Slovenskej republike, Výskumným ústavom detskej psychológie a patopsychológie, Štátnou školskou inšpekciou, Ústavom informácii a prognóz školstva, Štátnym inštitútom odborného vzdelávania a mimovládnymi organizáciami, ktoré sa podieľali na tvorbe Národného plánu výchovy k ľudským právam. 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky vytvorilo stabilný finančný mechanizmus – dotačný program Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva. Prioritou dotačného programu je dlhodobo podpora takých aktivít, ktoré prispievajú k predchádzaniu diskriminácii a k rozvoju kultúrnych práv, prokultúrnosti, prosociálnosti a podnietenie k zmysluplnému tráveniu voľného času detí zo znevýhodneného prostredia, ako aj podpora medzikultúrneho dialógu a integrácia detí cudzincov a migrantov a detí zo sociálne vylúčených spoločenstiev prostredníctvom kultúrnych mechanizmov. Každoročne je v rámci tejto dotačnej schémy prerozdelených na tieto projekty cca 300 000 €. (Odporúčanie č. 60 k druhej periodickej správe)

dotačný program Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva	
rok	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
počet podporených projektov	43	53	87	89	84	117	

142.	Podpora výchovy k ľudským právam u všetkých detí, žiakov a študentov 
je zahrnutá v schválených Pedagogicko-organizačných pokynoch pre príslušný školský rok. Realizuje sa primárne prostredníctvom akreditovaných programov Metodicko-pedagogického centra a jeho regionálnych pracovísk. Tematika zlepšovanie povedomia o právach dieťaťa a spolupráca s občianskou spoločnosťou a tematika ľudských práv bola  integrovaná do všetkých typov vzdelávaní – cez vedúcich pedagogických zamestnancov, výchovných poradcov, koordinátorov prevencie, o vzdelávania v oblasti didaktiky, psychológie, spoločenskovedného aj viacpredmetového vzdelávania, výchovných predmetov, výchovy mimo vyučovania aj predškolskej výchovy a v dokončujúcich špecializovaných kvalifikačných štúdiách ako etická výchova a pod. V rámci Národného plánu výchovy k ľudským právam sa každoročne organizuje Olympiáda ľudských práv, cieľom ktorej je posilňovať základné demokratické piliere na Slovenskej republike medzi študujúcou mládežou, so zvláštnym zreteľom ochrany a zabezpečenia základných ľudských práv, sprostredkovať vedomosti a poznanie práv človeka, ako aj poznanie práv detí. Štátny pedagogický ústav v spolupráci s Ústavom informácií a prognóz školstva a so Štátnou školskou inšpekciou realizoval v hodnotenom období projekt monitorovania a hodnotenia ľudských práv v školskom prostredí, súčasťou ktorého boli vedomostné testy pre žiakov 9. ročníka základných škôl a 4. ročníka stredných škôl z oblasti ľudských práv. Realizoval tiež kvalitatívnu analýzu vybraných učebníc z aspektu ľudských práv. Kritériá výberu nových učebníc zohľadňujú nediskriminačné prezentovanie informácií. Štátny pedagogický ústav zabezpečil vypracovanie cieľov a obsahu multikultúrnej výchovy a vzdelávania pre Štátny vzdelávací program ISCED 0 a ISCED 1 (2009 – 2011) s prihliadnutím na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. 
Na regionálnej úrovni sa problematika premieta do praktickej roviny prostredníctvom školských vzdelávacích programov, interných školských smerníc a vnútorných poriadkov škôl. Za plnenie úloh zodpovedajú na školách koordinátori pre ľudské práva a drogovej prevencie, výchovní poradcovia, špeciálni pedagógovia a triedni učitelia.

143.	Podľa školského zákona Ministerstvo školstva Slovenskej republiky vydalo Materiálno - spotrebné normy pre diétny stravovací systém v školskom stravovaní a určilo finančné pásma na nákup potravín na jedno jedlo, ktoré uhrádza zákonný zástupca dieťaťa v rámci diétneho stravovacieho systému, vyčlenilo finančné prostriedky na podporné aktivity celospoločenských programov podpory zdravia a podporu rozvoja technických a technologických systémov vybavenia zariadení školského stravovania v rámci programu "Elektronizácia a revitalizácia zariadení školského stravovania 2009". Celková suma vyčlenená zo štátneho rozpočtu na realizáciu programu bola 810 530, - EUR (pozn. v roku 2010 a 2011 neboli na realizáciu uvedeného grantového systému vyčlenené finančné prostriedky). Celospoločenské programy podpory zdravia Program ovocie a zelenina do škôl a aktualizovaný Školský mliečny program sú v školách zabezpečované podľa metodických usmernení z roku  2009. Od roku platia  Materiálno -spotrebné normy a receptúry, ktoré charakterizujú príslušnú územnú oblasť pre školské stravovanie s možnosťou aplikácie aj pre osobitný režim stravovania detí a žiakov v zariadeniach školského stravovania. V roku 2011 bola pre účely aplikácie nových výživových trendov v rámci  podpory pohybovo talentovanej mládeže zriadená pracovná skupina na tvorbu a spracovanie odporúčaných výživových dávok pre žiakov športových tried a športových škôl. V roku 2012 bola ministrom školstva schválená výzva „Zdravie na tanieri“ s finančnou dotáciou 60 tis. EUR. V roku 2012 boli aktualizované materiálno-spotrebné normy a receptúry pre školské stravovanie vrátane diétneho systému stravovania a stravovania detí a žiakov športových škôl a športový tried podľa odporúčaných výživových dávok pre športovcov a bol vydaný e -model HACCP pre školské stravovanie pre všetky zariadenia školského stravovania v rámci Slovenskej republiky,

144.	Vzdelávanie odborných zamestnancov prevencie, koordinátorov zdravého životného štýlu a vedúcich zamestnancov zariadení školského stravovania prebiehalo na úrovni jednotlivých regiónov v pôsobnosti krajských školských úradov. Pod záštitou  Združenia pre zdravie a výživu so sídlom v Bratislave s odbornou garanciou Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Úradu verejného zdravotníctva Slovenskej republiky a Združenia miest a obcí Slovenskej republiky boli organizované 2 konferencie celoslovenského charakteru so zameraním sa na zdravý životný štýl a prevenciu výživou. Celkove sa vzdelávania a konferencií zúčastnilo 2500 odborných zamestnancov z oblasti výživy mládeže. V spolupráci s WHO na Slovenskej republike a so Združením pre zdravie a výživu boli na školy a školské zariadenia expedovaná plagátová verzia „Výživovej pyramídy“ v počte 1000 ks.

Oddych, hry, voľný čas, rekreáciu a kultúrne a umelecké aktivity

145.	Voľnočasové aktivity, vrátane športových a umeleckých aktivít pre všetky skupiny detí a mládeže boli inštitucionálne podporené prijatím viacerých opatrení a koncepčných dokumentov. V roku 2009 bol prijatý všeobecne záväzný právny predpis o školskom klube detí, školskom stredisku záujmovej činnosti, centre voľného času, školskom hospodárstve a stredisku odbornej praxe, 

146.	V marci 2010 bol vládou Slovenskej republiky schválený Akčný plán štátnej politiky mládeže na roky 2010 – 2011 a v máji 2012 Akčný plán štátnej politiky mládeže na roky 2012  - 2013, ktoré vyplývajú z Kľúčových oblastí a akčných plánov štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v Slovenskej republike na roky 2008 – 2013.  Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky v spolupráci s IUVENTOU vypracovalo Národnú správu o štátnej politike vo vzťahu k deťom a mládeži v Slovenskej republike, ktorej cieľom bolo zhodnotiť jednotlivé oblasti života mladých ľudí z pohľadu opatrení štátnej politiky. Správa sa pripravovala od roku 2009 a vyvrcholila národnou konferenciou v máji 2010. 

147.	Zo zákona  o podpore práce s mládežou vyplývajú pre regionálnu a miestnu samosprávu úlohy v oblasti mládeže, preto sa v roku 2010 uskutočnila séria aktivít zameraná na podporu a rozvoj regionálnych a miestnych politík v oblasti mládeže vo všetkých krajoch Slovenskej republiky . Boli to osobné stretnutia so zamestnancami zodpovednými za agendu mládeže v úradoch samosprávnych krajov, konzultácie k odporúčaným opatreniam  vyplývajúcich z akčných plánov a finálnymi verejnými okrúhlymi stolmi. Okrúhle stoly slúžili aj ako platforma na regionálne konzultácie pre národnú správu o mládeži.

148.	V súvislosti s tvorbou a podporou demokratických participatívnych modelov na školách Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky finančne podporilo vznik internetového portálu www.ziackeskolskerady.sk, na ktorom ďalej metodicky spolupracuje.  IUVENTA – Slovenský inštitút mládeže, s cieľom metodicky podporiť činnosť žiackych školských rád, pripravila  publikáciu Rok so žiackou školskou radou (ŽSR), ktorá je určená tým, ktorí sa ŽŠR venujú profesionálne alebo vo svojom voľnom čase a majú záujem o rozvoj školskej demokracie na školách. Vzdelávanie koordinátorov ŽŠR, ako novej funkcie odborného pedagogického pracovníka, nebolo doteraz pedagogickým zamestnancom poskytované. IUVENTA – Slovenský inštitút mládeže v spolupráci s Metodicko-pedagogickým centrom spracovala špecializačný modul vzdelávania pre koordinátorov ŽŠR. V spolupráci s regionálnymi centrami  mládeže realizovala regionálne konferencie k problematike žiackych školských rád, tvorbu a dotlač publikácií k problematike participácie a podporu sieťovania subjektov na národnej úrovni a regionálnej úrovni. V priebehu monitorovaného obdobia pokračovalo vzdelávanie pre zamestnancov samospráv pod názvom PARTNERSTVO, ktorého cieľom bolo podporiť vznik vhodného prostredia pre účasť mladých ľudí na živote v obci, meste, regióne. Akreditovaný vzdelávací modul PARTNERSTVO sa zameriava na podporu a rozvoj moderných mládežníckych politík, ktoré uvádzajú do praxe priority stanovené na európskej a národnej úrovni. Cieľovou skupinou sú zástupcovia samospráv a preto sa vzdelávanie uskutočňuje v spolupráci so Združením miest, a obcí Slovenskej republiky . Cieľom podpory projektov zameraných na participáciu mládeže na živote školy, obce a regiónu je vybudovanie udržateľného partnerstva ŽŠR s úradom samosprávneho kraja a vytvorenie funkčnej zastupiteľskej štruktúry v kraji.

149.	BIBIANA, medzinárodný dom umenia pre deti, ako špecificky orientovaná inštitúcia sa už vyše dvoch desaťročí zaoberá podporou rozvoja rôznych druhov profesionálneho umenia určeného deťom a mládeži bez rozdielu náboženského vyznania, národnosti, úrovne talentu či vzdelania, deťom zdravým i postihnutým. Náplňou činnosti inštitúcie je príprava a organizácia umeleckých výstav, interaktívnych expozícií, doplnkových vzdelávacích a zábavných programov, ako aj tvorivých dielní, pôvodných a hosťujúcich predstavení. Pracovníci BIBIANY vo výstavných a programových projektoch podnecujú potrebu vzdelávania sa, ako aj chápania niektorých závažných celospoločenských tém, napr. drogy, práva detí, kriminalita, ale aj spoznávanie kultúry minorít žijúcich na Slovensku, toleranciu k menšinovým skupinám a zaradenie hendikepovaných detí do spoločnosti a pod. 
Celoročný program BIBIANY ponúka deťom alternatívne využívanie voľného času. Ovplyvňuje ich intelektuálnu a kultúrnu úroveň prostredníctvom zaujímavých kultúrnych aktivít, do ktorých sa deti tvorivo zapájajú, jednotlivé podujatia im ponúkajú podnety, rozširujú záujmy, sú relaxáciou a majú významný výchovný a vzdelávací aspekt. 
Priamy dialóg s deťmi pri spracovávaní závažných celospoločenských tém je založený na pútavosti výstav, programov a workshopov, pri ktorom sú deťom v najrozličnejších súvislostiach vysvetlené aj náročné odpovede na otázky každodenného života v spoločnosti. BIBIANA organizuje významné medzinárodné podujatia Bienále ilustrácií Bratislava a Bienále animácie Bratislava, zastrešuje činnosť Slovenskej sekcie IBBY (Medzinárodná únia pre detskú knihu pri UNESCO).

150.	Organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstvo kultúry SR systematicky pracujú s deťmi, podnecujú ich nielen k zmysluplnému tráveniu voľného času, ale tiež k tvorivosti, prokultúrnosti a celkovej prosociálnosti. Do tejto činnosti sa zapájajú viaceré subjekty kultúrneho života – múzeá, galérie, knižnice, divadlá, tanečné a hudobné telesá, divadlá, inštitúcie rozvíjajúce literárnu a audiovizuálnu gramotnosť. Knižnice, múzeá, galérie, hvezdáreň a Národné osvetové centrum v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry SR majú ako stabilnú a dlhodobú prioritu práve prácu s mládežou a deťmi. Poskytujú priestor pre záujmové voľnočasové aktivity detí, rozvíjanie ich tvorivého a umeleckého potenciálu a prispievajú tak k zmysluplnému tráveniu ich voľného času. Špecifické postavenie medzi inštitúciami rezortu kultúry má Bibiana – medzinárodný dom umenia pre deti, ktorá je zameraná špeciálne na cieľovú skupinu detí a orientuje sa na umeleckú tvorbu pre deti a mládež. Sprístupňuje deťom umenie netradičnými, experimentálnymi formami, spája dostupné informácie, poznatky a skúsenosti inovatívnymi a interaktívnymi spôsobmi. 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky zároveň zvýšilo dostupnosť kultúry prostredníctvom projektu Každá prvá nedeľa zadarmo – bezplatné vstupy do 37 expozícií v rámci Slovenskej národnej galérie, Slovenského národného múzea, Slovenského technického múzea a Múzea Slovenského národného povstania.
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky v spolupráci so Železničnou spoločnosťou Slovensko a ďalšími partnermi pravidelne organizuje projekt pre žiakov základných škôl a žiakov 1. – 4. ročníka osemročných gymnázií Vlakom do múzeí a galérií, v rámci ktorého môžu žiaci využiť zvýhodnenú cenu cestovného lístka. Cieľom projektu je zvýšiť záujem žiakov o návštevu kultúrnych inštitúcií. V roku 2013 sa do projektu zapojili nielen inštitúcie v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, ale aj múzeá v pôsobnosti iných ústredných orgánov štátnej správy.

Zlepšovanie dostupnosti k fyzickému prostrediu, doprave, službám verejnosti, vrátane odstraňovania prekážok a bariér a zavedenie nového spôsobu riešenia poskytovania zliav vo všetkých druhoch verejnej hromadnej dopravy pre deti.
151.	Cestovné vo verejnej osobnej železničnej doprave ako aj sociálne zľavy sú regulované štátom, a to výnosmi Úradu pre reguláciu železničnej dopravy, ktoré stanovujú maximálnu cenu cestovného vo vnútroštátnej osobnej železničnej doprave. Pri poskytovaní sociálnych zliav, kam patria aj zľavy pre deti a zdravotne postihnutých občanov, vzniká Železničnej spoločnosti Slovenská republika, a.s. (ZSSK) strata, ktorú uhrádza štát.
152.	V súčasnej dobe je pre deti vo vlakoch osobnej dopravy poskytovaný veľký rozsah zliav zo základného cestovného, a to nielen počas dní školského vyučovania, ale aj v dňoch školských prázdnin. Zľavy sú poskytované nielen pre jednotlivcov, ale aj pre celé kolektívy detí  a sú zamerané na podporu využívania verejnej osobnej železničnej dopravy. Deti môžu využívať jednorazové cestovné lístky, predplatné – týždenné alebo mesačné cestovné lístky a v prípade nepravidelného cestovania rôzne komerčné ponuky dopravcu, napr. Junior RailPlus Euro<26, kedy je priznávaná zľava vo výške cca 40%. 
153.	Obce a mestá boli podporené pri realizácii dopravno-inžinierskych a stavebno-technických úprav, najmä realizáciou riešenia kritických nehodových lokalít, priechodov pre chodcov nasvietením, vytvorením bezpečných školských zón prostredníctvom osadenia tzv. „retardérov“, ostrovčekov, obnovou dopravného značenia, použitím reflexných dopravných značení, zvýraznením priechodov termoplastickým náterom, zriadením optických bŕzd a podobne. 

VIII.  Opatrenia zvláštnej ochrany 
(články 22, 30, 32 -36, 37 (b) -(d), 38, 39 a 40)

Deti mimo územia krajiny ich pôvodu
154.	Súčasný stav ochrany maloletých osôb žiadateľov o udelenie azylu zodpovedá medzinárodným štandardom ako z hľadiska legislatívy, tak aj azylovej praxe. Opatrenia  sociálnoprávnej ochrany deti a sociálnej kurately sa  vykonávajú pre všetkých  maloletých  cudzincov, ktorí nedovŕšili vek 18 rokov,  a ktorí  boli nájdení na území Slovenskej republiky bez zákonného zástupcu, príbuzných alebo osoby, ktorá je podľa práva alebo zvyku za dieťa zodpovedná(ďalej len „MBS“). Neodkladné úkony v záujme MBS a na zabezpečenie starostlivosti MBS vykonáva orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately dovtedy, pokiaľ nie je dieťaťu ustanovený opatrovník alebo poručník. Opatrenia na zabezpečenie starostlivosti o dieťa sa vykonávajú primerane veku dieťaťa, jeho kultúre, jazyku,  náboženstvu a tradíciám krajiny pôvodu.

155.	V rámci plnenia opatrení na ochranu práv a právom chránených záujmov MBS orgán sociálnoprávnej ochrany deti a sociálnej kurately MBS poskytuje potrebnú pomoc pri vyhľadávaní ich rodičov alebo príbuzných, pomoc pri zabezpečení zlúčenia s jeho vlastnou rodinou, v prípade dobrovoľného návratu MBS do krajiny pôvodu spolupracuje s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu. V prípade, že najlepším záujmom maloletého je zjavne zostať v krajine azylu orgán sociálnoprávnej ochrany deti a sociálnej kurately po posúdení situácie a konzultácie s maloletým zabezpečí jeho  čo najplynulejšiu integráciu do spoločnosti. Pri plnení opatrení orgány sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately  pre MBS spolupracuje s Úradom vysokého komisára OSN, Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky, Medzinárodnou organizáciou pre migráciu a ďalšími organizáciami, ktoré v danej oblasti pôsobia.

156.	V súlade so Smernicou rady Európy č. 2003/9/ES, ktorou sa ustanovujú minimálne štandardy pre prijímanie žiadateľov o azyl, v zmysle zákona o rodine,  zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele,  zákona o azyle, orgán sociálnoprávnej ochrany deti a sociálnej kurately vykonáva funkciu opatrovníka, zastupuje MBS v právnych a iných úkonoch, plní úlohy a vykonáva opatrenia pred vstupom a počas  azylovej procedúry. Novelou zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele bola od roku 2011   legislatívne upravená povinnosť opatrovníka MBS zabezpečiť právne poradenstvo a právnu pomoc tak, aby všetky prijaté rozhodnutia sledovali najlepší záujem maloletého bez sprievodu.

157.	Náležitá ochrana a starostlivosť je MBS poskytovaná v zariadeniach na výkon rozhodnutia súdu  v súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania, s prihliadnutím na ich vek, rozumovú vyspelosť, kultúrne a náboženské odlišnosti. MBS majú také isté práva, ako každé iné dieťa, ktoré je občanom Slovenskej republiky. Na prekonanie jazykovej bariéry je MBS zabezpečený tlmočník v jazyku, ktorému MBS rozumie. 

158.	V prípade, ak je obeťou obchodovania s ľuďmi MBS, orgán sociálnoprávnej ochrany deti a sociálnej kurately v spolupráci s IOM alebo inou partnerskou mimovládnou organizáciou Ministerstva vnútra Slovenskej republiky zabezpečí, aby bolo maloleté dieťa zaradené do Programu podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi a aby maloletému dieťaťu bola poskytnutá pomoc a ochrana v bezpečnom zariadení prevádzkovanom zmluvnými mimovládnymi organizáciami Ministerstva vnútra Slovenskej republiky.
Pre potreby krízovej intervencie je zabezpečená nepretržitá 24 hodinová dosažiteľnosť  zamestnancov orgánov sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny, ako aj orgánov  sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. 
	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
Počet nájdených MBS	532	176	119	264	169	151	

159.	Maloletým žiadateľom o udelenie azylu sa venujú sociálni pracovníci zamestnanci Migračného úradu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky (MÚ MV SR) a v poslednom období najmä sociálni pracovníci, eventuálne psychológovia v rámci projektov Európskeho utečeneckého fondu (ERF)  -„Lepšia kvalita života pre všetkých“, „Azyl SK– právo, pomoc, ochrana“, „ASAP 1 -3“.V rámci azylového konania je maloletým žiadateľom o azyl venovaná osobitná pozornosť zo strany pracovníkov Procedurálneho odboru MÚ MV SR, ktorí sú odborne spôsobilí vykonávať tieto činnosti  s maloletými osobami a sú v tomto smere pravidelne školení.

160.	Maloletí bez sprievodu, ktorí získajú formu medzinárodnej ochrany (azyl, doplnkovú ochranu) sú od roku 2009 automaticky premiestňovaní do detských domovov v úzkej spolupráci s opatrovníkmi. V súčasnosti dotvára aj mechanizmus na to, aby maloletí bez sprievodu, ktorí boli umiestnení v detskom domova a ktorí požiadali o azyl nemuseli byť premiesťovaní do zariadení MÚ MV SR počas azylovej procedúry. 

161.	V projektoch na pomoc maloletým žiadateľom o udelenie azylu sú zahrnuté okrem materiálnej pomoci aj činnosti spojené tlmočením, psychologickou pomocou, jazykovou prípravou a právnou pomocou tejto skupine žiadateľov o azyl, ako aj preventívne  úkony proti  možnému rodovo podmienenému násiliu a iným formám ohrození  práv maloletých  azylantov.  

162.	Deti žiadateľov o udelenie azylu, ktorí prichádzajú do azylových zariadení v sprievode svojich rodičov, eventuálne bez sprievodu rodičov podliehajú povinnej školskej dochádzke, Maloletí žiadatelia o azyl sú zaraďovaní do príslušného ročníka základnej školy podľa zistenia úrovne ich vzdelania a znalosti slovenského jazyka, a to riaditeľom školy najneskôr do troch mesiacov od podania žiadosti o udelenie azylu. Vzhľadom na skutočnosť, že jazyková príprava slovenského jazyka je vykonávaná už v záchytnom tábore, deti sú flexibilnejšie a ľahšie sa adaptujú na nové podmienky ako dospelí. V prípade udelenia azylu je deťom azylantov umožnené študovať aj na stredných a vysokých školách za rovnakých podmienok ako občanom Slovenskej republiky. V takýchto prípadoch môžu mimovládne organizácie na odstránenie jazykových bariér organizovať rozširujúce jazykové kurzy štátneho jazyka.

Zamestnávanie detí, ekonomické využívanie, vrátane detskej práce (článok 32) 

163.	    Podmienky zamestnávania mladistvých a detí legislatívne upravuje Zákonník práce. Mladistvý zamestnanec je zamestnanec mladší ako 18 rokov. Spôsobilosť fyzickej osoby mať v pracovnoprávnych vzťahoch práva a povinnosti ako zamestnanec a spôsobilosť vlastnými právnymi úkonmi nadobúdať tieto práva a brať na seba tieto povinnosti vzniká dňom, keď fyzická osoba dovŕši 15 rokov veku; zamestnávateľ však nesmie dohodnúť ako deň nástupu do práce deň, ktorý by predchádzal dňu, keď fyzická osoba skončí povinnú školskú dochádzku. Práca fyzickej osoby vo veku do 15 rokov alebo práca fyzickej osoby staršej ako 15 rokov do skončenia povinnej školskej dochádzky je zakázaná. Tieto fyzické osoby môžu vykonávať ľahké práce, ktoré svojím charakterom a rozsahom neohrozujú ich zdravie, bezpečnosť, ich ďalší vývoj alebo školskú dochádzku len pri účinkovaní alebo spoluúčinkovaní na kultúrnych predstaveniach a umeleckých predstaveniach,  športových podujatiach,  reklamných činnostiach. Výkon ľahkých prác povoľuje na žiadosť zamestnávateľa príslušný inšpektorát práce po dohode s príslušným orgánom štátnej správy na úseku verejného zdravotníctva. V povolení sa určí počet hodín a podmienky, za ktorých sa ľahké práce môžu vykonávať. Príslušný inšpektorát práce odoberie povolenie, ak podmienky povolenia nie sú dodržiavané. 

Zákonník práce zakazuje vykonávať niektoré práce mladistvým zamestnancom. Mladistvý zamestnanec nesmie byť zamestnávaný prácami pod zemou pri ťažbe nerastov alebo pri razení tunelov a štôlní. Mladistvý zamestnanec nesmie byť zamestnávaný prácami, ktoré so zreteľom na anatomické, fyziologické a psychické zvláštnosti v tomto veku sú pre neho neprimerané, nebezpečné alebo jeho zdraviu škodlivé. Zoznamy prác a pracovísk, ktoré sú zakázané mladistvým zamestnancom, ustanovuje nariadenie vlády. Zamestnávateľ nesmie zamestnávať mladistvých zamestnancov ani prácami, pri ktorých sú vystavení zvýšenému nebezpečenstvu úrazu, alebo pri ktorých výkone by mohli vážne ohroziť bezpečnosť a zdravie spoluzamestnancov alebo iných osôb. Zamestnávateľ nesmie zamestnávať mladistvých zamestnancov prácou nadčas, nočnou prácou a nesmie im nariadiť alebo s nimi dohodnúť pracovnú pohotovosť. Výnimočne môžu mladiství zamestnanci starší ako 16 rokov vykonávať nočnú prácu nepresahujúcu jednu hodinu, ak je to potrebné na ich výchovu na povolanie.
Počet výkonov  - povoľovanie ľahkých prác	
4.		
ŠKEČ (činnosť)  - A -U	Výkon z roku 	Spolu	
	2007	2008	2009	2010	2011	2012		
Priemyselná výroba	1	0	0	0	0	0	1	
z toho výroba a spracovanie kovov	1	0	0	0	0	0	1	
Veľkoobchod a maloobchod 	0	0	0	0	1	0	1	
z toho maloobchod	0	0	0	0	1	0	1	
Informácie a komunikácie 	3	2	1	6	1	1	14	
z toho 

	výroba filmov, videozáznamov a televíznych programov	0	0	1	3	0	0	4	
	činnosti pre rozhlasové a televízne vysielanie
	3
	2
	0
	3
	1
	1
	10
	
Odborné, vedecké a technické činnosti	1	0	0	0	0	0	1	
z toho reklama a prieskum trhu	1	0	0	0	0	0	1	
Verejná správa a obrana	0	2	0	2	2	0	6	
Vzdelávanie 	0	0	1	1	0	1	3	
Umenie, zábava a rekreácia	18	21	23	16	16	19	113	
Z toho

	tvorivé, umelecké a zábavné činnost	18	21	23	16	14	18	110	
	činnosti knižníc, archívov, múzeí
a ostatných kultúrnych zariadení	0	0	0	0	1	0	1	
	športové, zábavné a rekreačné činnosti	0	0	0	0	1	1	2	
Ostatné činnosti 	0	0	0	2	0	0	2	
z toho činnosti členských organizácií	0	0	0	2	0	0	2	
Spolu	23	25	25	27	20	21	141	

164.	V súvislosti s odporúčaním 62 zadalo Ministerstvo práce, sociálnych vecí rodiny svojmu výskumnému pracovisku úlohu: Analýza fenoménu žobrania detí. Úloha bola realizovaná v roku 2010 a v obsahovej rovne sa zamerala na poznávanie žobrania detí v troch rovinách: žobranie detí zo Slovenskej republiky v domácej krajine, žobranie slovenských detí v zahraničí a okrajovo aj žobraniu detí, ktoré prichádzajú žobrať na územie Slovenskej republiky. Poznatky z výskumu fenoménu žobrania ukazujú, že žobranie detí sa v Slovenskej republike vyskytuje, že slovenské deti žobrú v domovskej krajine i v zahraničí, a že na územie Slovenskej republiky prichádzajú žobrať deti – cudzí štátni príslušníci. Taktiež bolo zistené, že žobranie sa v Slovenskej republike nevyskytuje v takom rozsahu ako v iných krajinách a nie je to každodenná aktivita u detí. Je tiež treba uviesť, že doposiaľ nebolo žobranie trestne postihnuteľné. V roku 2012 bol do  legislatívneho procesu predložený návrh na zmenu Trestného zákona, v ktorom sa navrhuje doplniť definíciu trestného činu obchodovania s ľuďmi o znak „únosu“, „žobrania“ ako osobitnej formy nútenej služby a „zneužívania na páchanie trestnej činnosti“. Súčasne sa s ohľadom na doterajšiu prax dopĺňa odkaz na „nútené sobáše“, ktoré predstavujú osobitnú formu obchodovania s ľuďmi. (Účinnosť novely sa predpokladá dňom 1.8.2013)

165.	Podrobné informácie o implementácii Opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa o predaji detí, detskej prostitúcii a detskej pornografii uviedla Slovenská republika vo Východiskovej správe SR k tomuto opčnému protokolu, v odpovedi SR k doplňujúcim otázkam k tejto správe, dodatočne predložených Výborom OSN pre práva dieťaťa, ako aj v rámci posudzovania východiskovej správy, ktoré sa konalo dňa 23. 1. 2013. V súčasnosti Ministerstvo vnútra SR na základe podkladov príslušných rezortov spracovalo materiál k záverečným odporúčaniam Výboru OSN pre práva dieťaťa k Východiskovej správe SR k uvedenému opčnému protokolu, ktorý obsahuje informácie o implementácii jednotlivých odporúčaní. Uvedený materiál bol predložený Ministerstvu zahraničných vecí a európskych záležitostí SR a bude predmetom medzirezortného pripomienkového konania a následne predložený na rokovanie vlády SR.  

166.	Významnú úlohu zohráva v pomoci deťom - páchateľom trestnej činnosti sociálna kuratela detí. Sociálna kuratela detí v zásade rieši situácie trestnej činnosti a priestupkovej činnosti detí. Sociálny kurátor detí okrem sociálnej práce s dieťaťom a jeho rodinou plní úlohy v trestnom konaní (prítomnosť sociálneho kurátora detí na všetkých úkonoch počas prípravného  konania, zisťuje dôležité skutočnosti o vývine mladistvého, životných udalostiach, ktoré ovplyvnili jeho správanie, o vzťahoch v rodine, v škole, o jeho rodinných pomeroch, o rodinnom prostredí a sociálnom prostredí) a v konaní pred súdom (sociálny kurátor má postavenie strany so silnými procesnými právami a povinnosťami). Počas výkonu  trestu (aj počas výkonu ochrannej výchovy ako alternatívy k trestu) udržiava písomný a osobný kontakt s mladistvým a podieľa sa na jeho príprave na prepustenie. Po  výkone trestu/väzby/ochrannej výchovy pomáha mladistvému  pri uľahčení návratu do rodiny, hľadaní možností pokračovať v ďalšej príprave na povolanie, pri hľadaní zamestnania, riešení osobných a vzťahových problémov. Okrem  tejto cieľovej skupiny sociálny kurátor detí pomáha napríklad. deťom zneužívajúcim drogy a drogovo závislým deťom, deťom hrajúcim hazardné hry alebo závislým od hazardných hier, deťom s poruchami správania a pod.

Vývoj počtu prípadov detí a plnoletých – sociálna kuratela 

	Počet prípadov riešených v roku orgánom 
sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately  	Z toho počet riešených prípadov 
sociálnej kurately  detí 	
	rodiny	deti		
2007	134 287	193 011	25 316	
2008	137 836	199 482	26 239	
2009	131 885	194 809	25 704	
2010	128 703	193 257	25 264	
2011	121 553	184 079	26 186 	
2012				
Zdroj : MPSVR SR , Ročné výkazy, UPSVaR 

Vybrané ukazovatele výkonu sociálnej kurately pre deti

	Účasť na trestnom konaní proti mladistvým	Kontakt s mlad. vo výkone trestu/väzby
(počet prípadov	Správy podané orgánom činným v trestnom konaní	Opatrovník v trestnom konaní	Pomoc v prípadoch inak trestnej činnosti	Pomoc v prípadoch poruchy správania	Pomoc v súvislosti s drogovou a inou závislosťou	Pomoc obetiam trestných činov/svedkom trestných činov	
2007	11 385	529	8 498	2 348	2 564	-	584	308 / 511	
2008	10 750	408	8 699	2 354	2 607	-	526	376 / 514	
2009	10 694	393	9 351	1 981	2 654	878	385	220 / 493	
2010	8 753	283	9 127	1 773	2 265	988	724	263 / 330	
2011	8 225	295	10 863	2 300	2 258	1 668	779	276 / 380	
Zdroj : MPSVR SR, Ročné výkazy, UPSVaR 

K ďalším úkonom patrí rozhodovanie o výchovných opatreniach a ich realizácia  (pre cca 550 detí ročne), a poskytovanie súčinnosti pri výkone výchovných opatrení uložených súdom (cca 100 ambulantného charakteru a 100 pobytového charakteru ročne). Sociálna kuratela detí je zároveň oblasť, ktorá vyžaduje dokonalé manažovanie prípadov vzhľadom na veľký počet zainteresovaných subjektov. Sociálni kurátori detí plnia okrem úloh upravených v zákone o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele najmä úlohy upravené v Trestnom zákone,  Trestnom poriadku, Zákone o rodine. Výkon okrem osobnostných predpokladov a dokonalej znalosti špecifických metód sociálnej práce,  vyžaduje rozsiahle znalosti z rôznych oblastí, z tohto dôvodu môže byť sociálny kurátor pre deti len ten, kto má skončené vysokoškolského vzdelanie v odbore sociálna práca. 

167.	K ochrane a zabezpečeniu práv mladistvých páchateľov je potrebné uviesť, že na hranici trestnej zodpovednosti sa za hodnotené obdobie nič nezmenilo. V hodnotenom období bolo vykonaných niekoľko opatrení na zlepšenie ochrany mladistvých páchateľov. 

168.	Pokynom Generálneho prokurátora Slovenskej republiky por. č. 6/2008 z 23. júna 2008 o zriadení špecializácie prokurátorov na trestnú činnosť mladistvých a trestné činy spáchané na deťoch. bola dňom 1. júla 2008 na všetkých stupňoch prokuratúry (okres, kraj, generálna prokuratúra) zriadená špecializácia prokurátorov na trestnú činnosť mladistvých a trestné činy spáchané na deťoch.  Špecializáciou  sa  rozumie  hlavné  zameranie činnosti  prokurátora. Pri výbere prokurátorov boli zohľadnené ich odborné znalosti, životné skúsenosti a skúsenosti s výchovou mládeže. Špecializovaný prokurátor vykonáva prokurátorský dozor nad zachovávaním zákonnosti pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní a zastupuje v konaní pred súdom obžalobu alebo návrh na dohodu o vine a treste vo veciach trestných činov, ak sa ich dopustili mladiství alebo osoby, ktoré v čase činu inak trestného nedovŕšili 14. rok svojho veku alebo vo veciach trestných činov namierených proti rodine a mládeže ako i vo všetkých ďalších prípadoch, keď poškodenou osobou je osoba vo veku do 18 rokov. Prokurátor špecializovaný na trestnú činnosť mladistvých a trestné činy spáchané na deťoch predkladá poznatky na podanie návrhov súdu na uloženie ochrannej výchovy, ktoré vyplynuli z vyšetrovacieho alebo dozorového spisu, prokurátorovi vykonávajúcemu pôsobnosť v občianskom súdnom konaní. Prokurátor špecialista je povinný náležitým spôsobom sa vzdelávať a pravidelne sa zúčastňovať systematického odborného vzdelávania uskutočňovaného prokuratúrou a Justičnou akadémiou. Zoznam špecializovaných prokurátorov vedie Generálna prokuratúra Slovenskej republiky a akékoľvek zmeny na ich postoch jej  oznamuje krajský prokurátor najneskôr do jedného mesiaca odo dňa, kedy takáto zmena bola vykonaná.  Uvedený pokyn generálneho prokurátora bol medzičasom zrušený Pokynom generálneho prokurátora Slovenskej republiky z 18. januára 2013 Por. č. 1/2013 o zriadení špecializácie prokurátorov na trestnú činnosť mladistvých a maloletých, trestné činy spáchané na deťoch a násilie v rodinách, ktorý nadobudol účinnosť dňom 1.2.2013. Od 1. februára 2013 bola predmetná špecializácia doplnená aj o sledovanie trestných činov násilia v rodinách.

169.	Mladistvého páchateľa, na rozdiel od dospelého páchateľa, možno vziať do väzby len za podmienky, že účel väzby nemožno dosiahnuť inak. Najčastejšie ide o prevzatie záruky za nápravu mladistvého obvineného záujmovým združením alebo dôveryhodnou osobou, prípadne uloženie primeraných povinností a obmedzení, záruku, sľub obvineného alebo dohľad probačného a mediačného úradníka alebo peňažná záruku.  Prokurátor, obdobne ako aj ostatné orgány činné v trestnom konaní a súd, je povinný skúmať v každom štádiu trestného stíhania, či nemožno účel väzby dosiahnuť iným spôsobom.  

170.	Aj v konaní vedenom proti mladistvému platí všeobecná zásada, že väzobné veci sú orgány činné v trestnom konaní (policajt, prokurátor) povinné vybavovať prednostne a urýchlene. Prokurátor v celom trestnom konaní vedenom voči mladistvému musí dbať na dodržiavanie osobitných trestnoprávnych ustanovení (vyššie citovaných), ktoré posilňujú ochranu mladistvých obvinených. Trest odňatia slobody u osôb, ktoré neprekročili 18. rok svojho veku, sa vykonáva v ústavoch na výkon trestu pre mladistvých. 

171.	Pôsobnosť prokuratúry vykonávajú prokurátori aj dozorom nad zachovávaním zákonnosti v miestach, kde sú držané osoby pozbavené osobnej slobody alebo osoby, ktorých osobná sloboda je obmedzená na základe rozhodnutia súdu alebo iného oprávneného štátneho orgánu, konkrétne ide aj o miesta výkonu ochrannej výchovy, ústavnej výchovy a miesta výkonu ochranných opatrení nariadených súdom. Pri plnení úloh a vykonávaní dozoru v špeciálnych zaradeniach postupuje prokurátor podľa zákona, ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov a  Príkazu generálneho prokurátora z 12. mája 2010 o postupe prokurátora pri výkone dozoru nad zachovávaním zákonnosti v miestach výkonu ochrannej výchovy, ústavnej starostlivosti a v miestach výkonu ochranných opatrení nariadených súdom. Previerky v zariadeniach sa vykonávajú raz za tri mesiace, o ich obsahu sú spracované záznamy. Príslušný prokurátor podľa miesta zariadenia skúma sťažnosti, oznámenia a podnety umiestnených osôb určené prokurátorovi sú mu bezprostredne predkladané. Prokurátor pri vykonávaní previerky tiež hovorí s umiestnenými osobami bez prítomnosti inej osoby na ich požiadanie alebo z vlastnej iniciatívy, ak nie je ohrozená jeho osobná bezpečnosť. V niektorých zariadeniach sú zriadené schránky určené na sťažnosti pre prokurátora, do ktorých môžu chovanci vhadzovať aj anonymné oznámenia o porušovaní ich práv. Príkladom môžu byť   - Krízové centrum Nádej v Snine, Krízové stredisko Humenné, Detský domov Slon v Šarišských Michaľanoch, Detský domov na Požiarnickej ulici v Prešov, Detský domov v Spišskej Belej, Detský domov Štós, Detský domov Nižná Kamenica, Liečebno-výchovné sanatórium Košice - Barca. Pri previerkach sú schránky pravidelne kontrolované a prípadné oznámenia podľa obsahu vyhodnocované. Iné zariadenie majú zriadené schránky dôvery, ktorých obsah zaznamenávajú a vybavujú pracovníci zariadenia. Spôsob ich vybavenia skúmajú prokurátori v rámci výkonu pravidelných štvrťročných previerok. Generálna prokuratúra Slovenskej republiky problematike trestnej činnosti mladistvých venuje osobitnú pozornosť aj v rámci obsahu Správy o činnosti prokuratúry Slovenskej republiky, ktorú každoročne predkladá generálny prokurátor Národnej rade Slovenskej republiky. Tejto problematike je venovaná samostatná kapitola v Správe o činnosti prokuratúry Slovenskej republiky za príslušný kalendárny rok. Súčasťou správy sú okrem slovnej/popisnej analýzy kriminality mladistvých (trendy, zameranie a príčiny trestnej činnosti, zloženie mladistvých páchateľov, analýza výskytu páchania trestnej činnosti, atď.) aj rozsiahle štatistické údaje.  	

172.	Ďalšou pôsobnosťou prokuratúry je trestné stíhanie osôb podozrivých zo spáchania trestných činov a dozor nad zachovávaním zákonnosti pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní. V trestnom konaní platí, že aj maloletá poškodená osoba, rovnako ako iní občania,  má zákonom zaručené právo obrátiť sa na orgány činné v trestnom konaní s trestným oznámením, ak sa domnieva, že dochádza k porušovaniu alebo ohrozeniu jej práv. Vzhľadom na obmedzenú spôsobilosť dieťaťa na právne úkony sú orgány činné v trestnom konaní povinné zabezpečiť k jej výsluchu prítomnosť jej zákonného zástupcu, opatrovníka, pedagogického pracovníka alebo orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. V prípade, že páchateľom trestného činu je  blízka osoba obete (jej rodičia, teda zákonní zástupcovia, ktorí inak vykonávajú práva dieťaťa, resp. ostatní príbuzní) je jej ustanovený opatrovník, korí háji jej práva a záujmy. Ak hrozí nebezpečenstvo z omeškania v  prípravnom konaní na návrh prokurátora  ustanoví na výkon týchto práv poškodenému opatrovníka sudca pre prípravné konanie. Opatrovníkom je najmä štátny orgán alebo poverený zástupca organizácie na pomoc poškodeným. Trestné oznámenie možno podať na ktorúkoľvek prokuratúru a akýmkoľvek spôsobom (s výnimkou telefonického). Nie je vylúčené ani mailové anonymné podanie. Hoci zákonodarca predpisuje, že každé podanie urobené elektronickými prostriedkami bez zaručeného elektronického podpisu je potrebné do troch pracovných dní potvrdiť, prokuratúra pri trestných oznámeniach nadštandardne zabezpečuje ich preverenie. Osobitne to platí pri trestných oznámeniach maloletých oznamujúcich podozrenie z trestnej činnosti namierenej voči nim. V akútnych prípadoch neodkladne spolupracuje aj s regionálnymi úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny a urýchlene im predmetné trestné oznámenia zasiela za účelom poskytnutia adekvátnej pomoci maloletým. 

Aktivity vzdelávania realizované pre všetkých profesionálov zapojených do systému výkonu spravodlivosti pre mladistvých

173.	Uvedená oblasť je zahrnutá v štátnych vzdelávacích programoch, ktoré sú základným pedagogickým dokumentom pre stredné odborné školy Policajného zboru. Štátny vzdelávací program pre stredné odborné školy Policajného zboru vydalo Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. Policajti po prijatí do štátnej služby príslušníka Policajného zboru absolvujú pomaturitné kvalifikačné štúdium na strednej odbornej škole Policajného zboru poskytujúce základné policajné vzdelanie, kde sa uvedená problematika preberá. V predmete „Etika a psychológia policajnej práce“ v tematickom celku „Psychológia výsluchu, sociálno-psychologický výcvik" je poslucháčom prezentovaná aj téma zvláštnosti výsluchu maloletého. V predmete „Kriminalistika“ v tematickom celku „Kriminalistická taktika“ je poslucháčom prezentovaná aj téma osobitosti a taktika výsluchu maloletých. 
Policajti v stálej štátnej službe v rámci ďalšieho vzdelávania, ktorí sú povolaní na pomaturitné zdokonaľovacie štúdium do strednej odbornej školy Policajného zboru poskytujúce špecializované policajné vzdelanie (dôstojnícka príprava), sa problematikou zaoberajú v predmete právo pod témou „Polícia a ľudské práva“ v rozsahu 8 vyučovacích hodín, kde je obsiahnutá aj téma „Dohovor OSN o právach dieťaťa“. V predmete „Kriminalistika“ v tematickom celku „Vybrané kriminalistické taktické inštitúty ovplyvňujúce proces kriminalistického objasňovania“ je poslucháčom prezentovaná aj téma príprava a taktický postup policajta pri výsluchu maloletých a mladistvých osôb.
V rámci ďalšieho vzdelávania príslušníkov Policajného zboru v tejto problematike sa vykonávajú aj odborné kurzy a školenia, ktorých organizovanie je v kompetencii jednotlivých útvarov Policajného zboru.
174.	Okrem odborného vzdelávania realizovaného Justičnou akadémiou generálna prokuratúra kladie vysoký dôraz na vnútrorezortné školenia, ktoré realizuje každoročne pre všetkých prokurátorov špecialistov v rámci Slovenskej republiky. Činnosť prokurátorov špecialistov je dlhodobo metodicky riadená a usmerňovaná generálnou prokuratúrou. Okrem usmernení a všeobecných pokynov pri práci s deťmi a mládežou sa závažné problémy dotýkajúce detí rozpracovávajú formou zhodnotení činnosti prokurátorov s cieľom odstrániť nedostatky a  poskytnúť nielen mladistvým obvineným ale aj poškodeným maloletým deťom plné využitie ich práv, vrátane práva na ich názor berúc na zreteľ ich vek a úroveň.( „Zhodnotenie dôvodnosti a zákonnosti trestného stíhania mladistvých obvinených mladších ako pätnásť rokov v Slovenskej republike v rokoch 2006 – 2007“, v ktorom sa kládol dôraz na spôsob zisťovania stupňa rozumového a mravného vývoja štrnásťročného mladistvého v trestnom konaní, 2008; „Prax prokurátorov pri rozhodovaní o trestných činoch proti rodine a mládeži podľa III. hlavy osobitnej časti Trestného zákona so zameraním na trestné činy odloženia dieťaťa podľa § 205 Trestného zákona a opustenia dieťaťa podľa § 206 Trestného zákona“,2010;„Trestná činnosť páchaná v objektoch škôl, školských zariadení a v zariadeniach na vykonávanie opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately“ 2011

175.	V roku 2009 odbor poriadkovej polície prezídia Policajného zboru vydal príručku „Projekt policajných špecialistov pre prácu s rómskymi komunitami“. Cieľom tejto príručky bolo v prvom rade predstaviť Projekt policajných špecialistov pre prácu s komunitami širokej odbornej aj laickej verejnosti. Ďalším nemenej dôležitým cieľom bolo pripraviť príručku, ktorá by mohla byť využívaná ako metodická pomôcka na prípravu obdobných preventívnych projektov realizovaných aj inými štátnymi, či neštátnymi subjektmi. Cieľovou skupinou tejto príručky sú príslušníci Policajného zboru, primárne policajní špecialisti pre prácu s rómskymi komunitami. Ďalšiu cieľovú skupinu tvoria sociálni terénni pracovníci, komunitní pracovníci, rómski lídri, samotní rómski občania, zástupcovia samosprávy a miestnej štátnej správy, ktorí v rozsahu svojej pôsobnosti participujú na projekte v rámci jednotlivých lokalít, v ktorých sú policajní špecialisti dislokovaní. Príručka je vhodná aj pre pracovníkov iných rezortov, ktorí sa v akejkoľvek forme podieľajú na príprave a realizácii preventívnych projektov, programov a opatrení či už na celoštátnej, regionálnej alebo lokálnej úrovni. Zavedením rutinnej prevádzky Projektu policajných špecialistov pre prácu s komunitami služba poriadkovej polície Policajného zboru opätovne urobila významný krok k zlepšeniu služieb pre verejnosť, pričom samotný projekt ukázal novú cestu smerovania činnosti príslušníkov Policajného zboru, ktorí by mali čo najväčšiu časť výkonu štátnej služby venovať komunikácií s ľuďmi, zisťovaniu ich problémov a poskytovaniu adekvátnej pomoci. Policajní špecialisti taktiež významne prispeli k vytváraniu spolupráce medzi Policajným zborom a občanmi, v tomto prípade postupne budujú dôveru rómskych občanov v prácu polície.

176.	Vzdelávanie referentov špecialistov sa uskutočňovalo v minulosti na základe vzdelávacieho projektu doplňujúceho kurzu policajných špecialistov pre prácu s komunitami na Strednej odbornej škole Policajného zboru Bratislava. V súčasnej dobe prebieha doplňujúci kurz pre príslušníkov Policajného zboru zameraný na výkon služby v rómskej komunite, ktorý je prispôsobený na súčasné potreby bežného výkonu služby referentov špecialistov. Uvedený vzdelávací projekt bol akreditovaný na Ministerstve vnútra Slovenskej republiky prebieha na Strednej odbornej škole Policajného zboru v Košiciach. Po absolvovaní kurzu získajú referenti špecialisti osvedčenie o absolvovaní. Uvedený kurz je zameraný aj na ochranu základných práv a slobôd príslušníkov marginalizovaných rómskych komunít pri vykonávaní služobnej činnosti Policajného zboru v prostredí osídlení marginalizovaných rómskych komunít a na vykonávanie preventívnych opatrení na zabránenie páchania trestnej činnosti voči príslušníkom marginalizovanej rómskej komunity, najmä v oblastiach rasizmu, diskriminácie a extrémizmu.
Vývoj a napredovanie projektu do súčasného obdobia odráža nasledujúca tabuľka zvyšovania počtov tabuľkových miest príslušníkov Policajného zboru zaradených v uvedenej funkcii:
	2005	2007	2009	2012	
KR PZ Bratislava	0	6	10	6	
KR PZ Trnava	0	6	18	18	
KR PZ Nitra	0	6	18	18	
KR PZ Trenčín	0	6	8	8	
KR PZ Banská Bystrica	0	18	44	44	
KR PZ Žilina	0	14	18	8	
KR PZ Prešov	8	26	50	64	
KR PZ Košice	10	36	64	65	
Spolu KR PZ	18	118	230	231	

177.	Policajný zbor sa zúčastňuje parciálne aj ďalších programov za účelom zlepšovania vzťahov s príslušníkmi marginalizovaných rómskych komunít. V rámci programu cezhraničnej spolupráce sa príslušníci Policajného zboru Slovenskej republiky zúčastňujú vzdelávania v rómskom jazyku. Bezplatný kurz rómskeho jazyka organizuje Spoločenskovedný ústav Slovenskej akadémie vied v Košiciach v rámci cezhraničného projektu Regionálna sociálna mapa (REGSOM). Cieľom projektu je prispieť k zlepšeniu životných podmienok obyvateľov Košického samosprávneho kraja a maďarskej Boršodsko -Abovsko -Zemplínskej župy. Zahraničným partnerom projektu je Filozofická fakulta Univerzity v Miškolci. Projekt, ktorý sa oficiálne začal 1. októbra 2012 a ukončí sa 30. septembra 2013, podporuje Európsky fond sociálneho rozvoja sumou 205 381 EUR.

178.	V pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky pracuje od roku 2008 multidisciplinárna integrovaná skupina odborníkov, ktorej činnosť je zameraná na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu. Táto bola oficiálne zriadená uznesením medzirezortného expertného koordinačného orgánu pre boj so zločinnosťou. Multidisciplinárna integrovaná skupina zameraná na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu bola rozšírená aj o zástupcov Únie miest Slovenskej republiky a Nadácie otvorenej spoločnosti. V rámci pracovnej skupiny boli zriadené 4 podskupiny: legislatívna podskupina, výchovno-vzdelávacia podskupina, koncepčná podskupina, monitorovacia (operatívna) podskupina.
V rámci medzirezortného Expertného koordinačného orgánu pre boj so zločinnosťou (MEKO) existuje Multidisciplinárna integrovaná skupina odborníkov zameraná na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu (MISO). V roku 2012 došlo k jej transformácii na Medzirezortnú pracovnú skupinu odborníkov zameranú na elimináciu rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu. Na prvom zasadnutí tejto skupiny bolo dohodnuté zriadenie legislatívnej podskupiny zloženej zo zástupcov Ministerstva spravodlivosti SR, Generálnej prokuratúry SR a Ministerstva vnútra SR, ako aj operatívnej pracovnej podskupiny zloženej zo zástupcov Policajného zboru, Zväzu väzenskej a justičnej stráže, Slovenskej informačnej služby, Vojenskej polície, Vojenského obranného spravodajstva a Kriminálneho úradu finančnej správy. Cieľom legislatívnej podskupiny je hľadanie účinných nástrojov v boji proti rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu a cieľom operatívnej skupiny je vypracovanie analýzy resp. správy o bezpečnostnej situácii so stupňom utajenia „dôverné“ z pohľadu kľúčových rezortov, ktorá by pomáhala nastaviť účinnejšie možnosti a prostriedky v boji proti rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu, kde je možné predpokladať radikalizáciu a vyššiu mobilizáciu extrémisticky orientovaných osôb a hnutí.